Megvettem a Bosch IXO kis csavarhúzót. Aranyos. Az ereje kb. olyan, mint az enyém (átlagos), amit ő nem bír tovább húzni, azon már én is csak 1-2 fordulatot bírok csavarni. Erősebb kezű barátom 3-4-et is tudott. Az 5-ös csavart előfúrás nélkül is behajtotta fenyőbe, tölgybe viszont 2 mm-es előfúrással is kézzel kellett az utolsó 2-3 fordulatot megcsinálni.
Okos ötlet benne, hogy reteszelve van a forgórész, ha nincs áram alatt, és így az esetleg szükséges kézi csavarozást is meg lehet vele csinálni, nem kell másik csavarhúzót kézbe venni. Bár ilyenkor félek, hogy eltöröm.
5 óra alatt lehet feltölteni. Most számolom a csavarokat, kíváncsi vagyok, meddig bírja az akku.
persze, hogy tudok...:)
Én nekem muszály profi gépet használnom, és a profi gépeken a hasítóéket be lehet állítani bizonyos magasságban:) Mivel nem mindig azonos átmérőjű lap kerülhet a gépbe:)
A hasítóék nálam is kb. 1.5 mm vastag csak, a fűrészlap meg 3mm-t fog.
Jó neked, hogy tudsz úgy falcolást és kétoldalas vágást csinálni, hogy nem veszed le az éket. Nekem is a fűrészlap fölé nyúlik az ék kb. 1 centivel, ezért az anyag elakad benne. Mondjuk a flexes ötlet nem hülyeség...
Nekem is elég jól megy már a vonal melletti szabadkézi vágás, ha a kézvédőt leszedem (nem látok tőle). Egy 40x50-es rétegelt lemez darabot vágtam le egy nagyobb táblából, meg egy 10 centi széles lécet daraboltam föl és tűrhető lett, nem kellett gyalulni, csak csiszolni. Mondjuk ezt is könnyebb lenne úgy, ha szemben állnék, de még nem merek. :-) De ha nagyon lassan csinálom, akkor időben tudom korrigálni, ha elmozdulnék valamerre.
Én ott veszem, ahol éleztetem.Boronkay élezőműhely, az Egressy úton.Házszámot nem tudok, (talán 23??) de ha a belvárosból jössz, akkor elhagyod a vasuti felüljárót, és 100 méter után jobbra, egy gyártelepen vannak.A kaputól be lehet látni, a műhelyépület sarkán fel van akasztva egy stilizált körfűrészlap.A gyárépület közvetlenül az utcafronton van, de beljebb mint a többi, és mellette a kapu.Szemben vele valami utca.
Na igen, csak az én lapjaim, ahány darab, annyiféle szélesség.És mind szélesebb, mint az ék, amit a géphez adtak.
Én nem állok neki legyártani mindenféle lemezekből egy sorozatot!
Ráadásul, még akkor sem lenne jó, mert a gépen állítani kéne, hogy a fűrészlappal pont központos legyen a vastagság tekintetében.Tehát a vastagságának irányában tudni kéne tologatni, mert ha felteszek egy vastagabb anyagból készítettet, akkor az nem egysíkú a fűrészlappal.
Nem tudom, érthető voltam?
Hat a ferm-hez amit adtak, az nem vastagabb mint a lap.
Viszont kb 5 cm-el magasabb, mint a fureszlap, hogy tarsa azt a buta kalapot a fureszlapon. Emiatt nem lehet fedett vagast csinalni, csak ha leveveszem. Meg nem lehet bazi vastagot tobb menetben atvagni.
Mar nagyon akartam kerdezni, hogy irjatok meg legyszilegyszi legyszives, hogy hol kell jo minosegu fureszlapot olcson venni? Most talaltam CMT-t olyant mint a nemregi linken volt, hogy egy kerek egy szogletes fog, de azt mondtak 16000Ft.
Erzsbeti: Ha csinalok magamnak hasitoeket fabol az nagyon ga'z??
Arra azért ne vegyél mérget, hogy nem kell a fűrész vágásirányában állni... Nem kell persze... de van úgy, hogy más lehetőség nincs.
A hasítóéknek nagyon fontos szerepe van!!! Lehet élni nélküle is, de ez még nam azt jelenti, hogy nem kell használni...
A hasítóék vastagságának mindig nagyobbnak kell lennie mint a használt fűrészlap fogásvastagsága!!
Ez az eltrés kb 2-5 tizedminiméter. szal ennyivel KELL nagyobbnak lennie, mint a fűrész vágásszélessége.
Egyébként ne hidd azt, hogy ha vezetővonalzót használsz a vágáshoz akkor már ki is kerülheted a hasítóék használatát!
Én csak akkor veszem le a gépemről, mikor azt a feladat kimondottan megkívánja, pl ha falcolok a géppel. Szerintem nem mindig kell levenni ha kétoldali vágást csinálunk, ugyanis akkor nem játszik szerepet az, hogy mennyire pontos a vágásmagasság, ugyanis ott eleve többet vágunk át mint 50%... Van úgy, hogy kétoldali vágásnál nem éri át a körfűrészlap a teljes vastagságot, de akkor meg szintén nem nagy gond a magasság pontossága, mert a kétoldali vágás után úgy is át kell még valamivel vágni a fennmaradó anyagot...
Más:
Nem nagy ördöngőség szabadkézzel (vonalzó nélkül) vágni... gyakorlás kérdése. Ajánlott berajzolni vonalzó mellett a vágást, de még az sem kötelező... persze ehhez már megfelelő gyakorlat kell. A lényege ennek a munkafolyamatnak az, hogy a körfűrész vágáshosszának függvényében nem szabad csak nagyon kis mértékbel "elfordítani az anyagot", és itt játszik az, hogy mennyi is az érzéke ehhez az embernek:)
Ez így elméletben igaz is, és a gyárak, meg az importőr le is tudja vele a biztonsági előírásokat, de akkor is baromság az egész, mert vékonyabb a fűrészlapoknál.És akkor már simán hozzáér a fűrészlaphoz az anyag, és sz@rt se ér.
Ezért kaptam le , és tíz éve nem vágott pofán semmi sem.
Egyébként arról nagyon hamar szokjatok le, hogy a körfűrésznek szemből toljátok az anyagot.Én soha nem állok a fűrészlap síkjába, és ezért esélye sincs, hogy a képembe vágjon bármit is.
Mondjuk még nem is akart, de csak azért, mert szabadkézzel nem vágok vele, csak vezető mellett.
A hasitoek feladata, hogy megakadajozza a munkadarab fureszlaphoz szorulasat azon az oldalon, ahol a fureszlap felfele mozog. Mer ugye ha nem, akkor a fadarabodat felemeli, es akar el is repul.
Az hogy a bal!@#@! europai szabalyozas miatt korfureszt csak ugy lehet eladni, hogy a fureszlap felett van az a szar takaro, ami megakadalyozna hogy ha atnyulsz felette belevagjon az alkarodba. Emiatt aztan a hasitoeket olyanra csinaljak, hogy a teteje magasabb mint a fureszlap teteje. A multkor mar a kezemben volt a flex, de nem ertem ra. Ami kesik nem mulik.
Pont ebben a méretben tudtam szerezni sűrűn fogazott cseh lapot, negatív élszöggel (-6fok), amivel remekül lehet vágni keresztirányban is, főleg fenyőanyagnál, szép szálkamentesen.7000 körül volt.
Ha kell neked is, szólj....
Na az a hasítóék volt az egyik, amit naggggyon hamar leszereltem, és eldobtam.....
Szvsz semmi értelme, a kezemet nem védi, ha olyan marha vagyok, hogy odatolom.
A kétoldali vágás kicsit macerásabb, mint gondoltam. Le kell szerelni hozzá a hasítóéket, ami 8 csavart jelent. Aztán visszarakni és újra beállítani.
Van itthon egy csomó 10x8-as meg 8x5-ös körüli fenyőgerenda darab, olyan 30-80 centi hosszúak. Építkezésből kimaradt és nekem adták. Sajnálom őket eltüzelni, inkább felvágnám 2-3 centi vastag deszkának.
Megvettem a pici körfürészt. Meister, 17000 Ft, 800W, 2900-as fordulat, 40x50-es asztal. Próbálgattam egy kicsit, jelentem, megvan minden ujjam és látok is. :-)
Tettem föl képeket ide. A vágásképeknél a vágás közben alul lévő oldal van felül. A vékony lemezeket csak úgy kézzel nyomtam alá, azért görbék (bár próbáltam egyenesen tartani, 1 milliméternél többet mozgott).
Első benyomások:
Jó:
- olcsó
- nagyon csendes (direkt meghajtás)
- elég jó vágáskép
- könnyű (13 kg)
- abszolút nem rezonál
- alapállásban az asztallap és a fűrészlap derékszögben van.
- van hozzá tolható szögvezető, mint rferi rajzán
- az asztal síkjának emelése elviselhetőnek tűnik: 4 csavar az egyik oldalon, ami biztosítja, hogy derékszögű marad, és 2 csavarral egy támasztékot kell utánaállítani a másikon.
- 2 év garancia
Rossz:
- a kézvédő csak 4 centiig nyílik föl, vastagabb darabok kétoldali vágása esetén le kell venni
- az asztallap túl vékony fémből van, hajladozik
- a párhuzamvezető le-felrakása kicsit macerás, nem lehet csak úgy lehúzni oldalt, teljesen ki kell csavarni a rögzítőcsavarokat
- a szögvezető hol lötyög a tolósínben, hol szorul (ezt majd korrigálom)
- a magyar használati utasítást egy Németországban élő kínai írta, akinek talán az ükapja tizenhatodrészt magyar volt. :-) Az angolt ugyanez az ember írta.
Hat ez allat jo. Most csak atfutottam, (dolgozni is kell) de erzem, hogy a ficko megfogta a problemat. Talan ha szorol szora elolvasom, en is felfogom.
Persze a legnagyobb alapja a dolognak, hogy rovid, egyenes darabokkal foglalkozik, es a korfureszt kb gyalunak vagy marogepnek hasznalja.
Azon en is gondolkoztam, hogy valami olyan csuszoasztalt (dobozt) utok ossze, amiben rogziteni tudom az amorf fadarabot, ugy hogy egy oldala kilatszik, es akkor a dobozt vezetve a vezeto mellett a kilogo oldalt sikba tudtam vagni.
KOSZONET minden eddigi otletert is. Ha a korfuresz nem eleg preciz, megfontolom a gyalu asztalra rogzitesei is, bar akkor mar nem hanyatt tennem, hanem derekszogben, hogy olyan vezetoket csinalhassak hozza mint egy rendes marogephez.
Láttam ám én már barkács elektromos kézigyaluhoz is asztalt, amibe fejel lefelé, tehát késsel felfelé befogva abrikternek lehetett használni.
Azzal már három oldalát le lehet egymásra derékszögben venni.
Ha a fűrész átviszi a neked megfelelő vastagságot, akkor a negyedik oldalt lehet azzal, vezető mellett.Egy éles, sok fogú lap olyan vágási felületet tud produkálni, hogy már nem kell gyalulni.
De szvsz nem nagy feladat lehet egy ilyen gyaluból egy kicsi vastagolót applikálni néhány MDF-ből kivágott lap és egy fémlap (ez lenne az asztal) segítségével.
Sőt az asztala lehet még zártszelvénydarab is, mert ez olyan keskeny, ilyen méretben még van zártszelvény.
Szerintem is a 2-3 a jó válasz.
Mondjuk az MDF rossz választás a kérdés eldöntése szempontjából, mert azt lehet gyalulni.
De a forgácslap iszonyat hamar megeszi a gyalukést, ezért azt csak végszükségben vágom otthon, és akkor is csak akkorákat amiket vezető mellett lehet.
Nem én vagyok az ideális válaszoló erre, de éppen most volt ilyen esetem. Elrontottam ugyanis a tálcámhoz vett 3x1.5 profilléc marását, így a tálca egyik oldala nem jött ki. Ezért nem volt kedvem boltba menni, nekiestem egy 10x2.5x400-as szőrös lécnek. Levágtam keresztbe egy darabot, aztán hosszába dekopírral egy kb 3.5 centi széleset. Aztán nekiestem az elektromos gyaluval. A lapja egyenes volt, azt csak méretre kellett gyalulni kétoldalról. Az élén durva fűrésznyomok voltak és az egész trapéz alakú volt. Ezért az él gyalulása közben tekergettem a gyalulási mélység állítóját, hogy szintbe hozzam. Végül több, egyre finomabb gyalulási menet után lett egy minden oldalról derékszögű lécem.
Erzsébeti, bocs, ha traumát okoztam volna a leírással. Tulajdonképpen tőled várjuk a választ. :-)
Kicsit pofatlansag a kerdes, de azert megprobalom.
Szoval elmondanatok, hogy hogyan kell furesztelepi (szo"ro:s) pallobol barkacs elektromos kezigyalu es asztali korfuresz segitsegevel pontos (inkabb egyenes, derekszog, a meret kevesbe szamit) leceket csinalni?
Gondolom a profik negyfejes gyalugeppel, vagy legalabbis egyengeto gyalu, vastagsagi gyalu, korfuresz modszerrel csinaljak.
Vehetek lecet persze, de nem tarthatok otthon szortimentet, de soha nincs otthon olyan amilyen kellene. Meg erdekel is, hogy meg lehet-e csinalni.
ha dilemmában vagytok, hogy hogy lehet "nagy" anyagot vágni...
Vonal berajzol...vonal mellett elvág (szabadkézzel)...kb úgy, hogy maradjon 2 mm...
ezután neki a gyalugéppel, ami lehet kézi, de akár asztali is....
2-3 db anyagnál ez nem nagyon játszik szerepet.. mondjuk 50-60 tételnél már kicsit macerás, de egy hobbiasztalos ne "iparkodjon":))
Nem olyan bonyi ez...
Nem gondolom, hogy rá akarsz beszélni. Lehet, hogy én vagyok a hülye, de egyre kevésbé értem, hogy mire való egy asztali körfűrész. :-)
Tegyük fel, hogy megveszem a nagy Einhell-t, aminek a képét beraktam korábban. Annak 96x96-os asztala van, tegyük fel, hogy a vezetőléc ezen az egész asztalon mozgatható (nem így van egyébként, csak a középső kicsin). Ez esetben kb. 48 centiig lehet a vezetőt használni.
Namármost, akarok csinálni egy 100x100x50-es szekrényt, mondjuk 200x200-as MDF táblából. Ez áll 100x100 és 100x50-es lapokból (durván véve). Ennek a szekrénynek egyetlen vágásához sem tudom használni a vezetőlécet!
Nekem ebből úgy látszik, hogy
1. Egy bolti körfűrész használhatatlan ezért mindenki azzal kezdi, hogy átalakitja kétszer akkorára.
vagy
2. Kézzel vezetik az anyagot a gépre.
vagy
3. Mindenki csak hosszirányú vágásra (esetleg pici lécdarabkák keresztirányú vágására) és tűzifához használja és lapszabászatban vágat le minden táblaanyagot.
Figyelj, én nem akarok senkit semmire rábeszélni, de szép munkát körfűrésszel kézben vezetve nem lehet szvsz végezni.Az legfeljebb az ácsoknak jó!
Gondold el, hogy a szekrényajtót vágod!Keresztbe!
Ha csak egy kicsit is mellémegy, már ordít a hiba!
Én eleinte azt csináltam, hogy a faanyagra felszorítottam a vezetőt megf. távolságban a vágástól, és az mellett toltam kézben a gépet.
Az eleje-vége még így is macera volt, mert ott nem fog a talp akkora felületen.Aztán ezt meguntam, és lett ez az asztal, de még egy gépet akarok csinálni, ami kifejezetten nagyobb lapok keresztbe vágására, ill. ferde vágásra lesz, és elővágó is van benne.Olyasmi lesz, mint a lapszabászműhelyekben van, csak a jobbra-balra menet marad ki, egyszerűen függölegesen lehet majd huzkodni a gépet.Alatta a lapot meg akár ferdén is be lehet tenni, és akkor szögben vág.
Olyan 220-250 cm magasra gondoltam.
Elhiszem, hogy valamivel könnyebb megtartani nagyobb asztalon, de ennyivel? Szerintem másik alátámasztás nélkül (én egy létrát szoktam használni) így is mérleghintásat játszol. A hosszabb vezetőt elismerem, hogy sokkal jobb.
Kicsit még mindig furcsállom, hogy kézzel nem lehet vezetni az anyagot legalább keresztvágásnál. Akkor a kézi körfűrésszel is reménytelen egyenesen vágni ha a párhuzamvezetőt nem tudod használni?