Ha esetleg akadna, akinek hivatalból lenne alábbaikhoz hozzáfűznivalója, azt szerintem sokan vennék szívesen.
_________________________________________
"Használati utasítás igazoltatáshoz
Szolgálunk és szívatunk. Is.
Index - Totalcar.hu 2005. december 7., szerda 7:44 - gyulavitéz -
Igazoltatás közben, ha a rendőr kéri, le kell halkítanunk a zenét. Cserébe köteles tisztelegni, ha egyenruhában van. Ha akarjuk, közösen rögzíthetjük a tényállást.
Megesett valaki mással
Néhány hete egy barátom 30 éves Merci buszával szállítottam hűtőszekrényt. Hosszú volt a nap, de estefelé, amikor már csak a busz visszaadása volt hátra, kiderült, hogy a kalandok csak most kezdődnek. A legutolsó kanyar, amit a Mercivel kellett volna megtennem - hogy behajtsak a telepre ahol leparkolnám -, egy sima derékszögű bal. Egészen pontosan főútvonalról kell balra egy utcácskába befordulni. Szokás szerint nagy röhögések közepette haladtunk - alkalmi rakodómmal -, amikor az elég széles sáv belső oldalára húzódtam, az utcához közeledve. Aztán tükör, látom szemből pont van hely, megint tükör, és már húzom is a kormányt balra. Ebben a pillantban hatalmas csattanás, látom, hogy a busznak egészen az elejénél egy Passat hátulja van már, és a Merci bal első sarkával a Passat jobb hátsó ajtaját löktem meg. Az kicsit keresztbe fordult, a hátulja oldalt csúszva felszaladt a járdára, majd onnan lefordulva keresztben állt meg az úttesten. Szerencsére szemből nem jött semmi...
Én leparkoltam, kiszálltam, és kiszálltak a Passatból is ketten. Két egyenruhás rendőr, a szokásos mellénnyel a bőrkabáton. A Passat az egyikük autója volt, és nagyon siránkozott a járda által eltört felnin, a kifordult hátsó futómővön, meg persze a karosszériasérülésen is. Közben odajött hozzánk egy idősebb úr a feleségével és az unokájával, és nagy hangon mondta, hogy ő mindent látott, a Passat legalább 100-zal jött. Megadja az adatait is, ha kell, ő tanúskodik, mert így nem lehet közlekedni, még "nekik" sem, mivel nem használtak megkülönböztető jelzést (amit nem is tudtak volna, mivel civil autóról van szó). A rendőr ezután kérte, hogy kezdjuk kitölteni a "kék-sárgát" (első hiba!). Én töltöttem az egyik oldalt, ő közben kereket cserélt a Passaton. A vége felé haladva, odajött hozzám, és mondta, hogy írjam oda alulra, hogy elismerem, hogy az én hibám.
Ezt kicsit furcsállottam, mivel szerintem kereszteződésben nem illik előzni, és gondoltam, még a véletlenül akadt tanúm általi előnyt is kihasználnám, ha lehet. Mondtam, neki, hogy szerintem nem én vagyok a hibás. Erre mondta, hogy ő nemcsak engem előzött, hanem az egész sort, és nekem kellett volna a tükörből figyelnem, és egyébként is főútvonalon lehet kereszteződésben előzni. Ettől még mindig nem ijedtem meg. Azt mondta, akkor kihívja a helyszínelőket (második hiba!). Elment rádiózni. Eközben mondta a haver, akié a busz, hogy ne kekeckedjek, mert ezután minden sarkon meg fogják állítani az elég feltünő buszt, és az nem hiányzik neki. Nekem úgy sem lesz semmi bajom, ismerjem el, és menjünk vacsizni.
Ekkor érkeztek meg a kerületi rendőrök, akiket a balesetes rendőr hívott. Kérdezik, mi történt. Elmeséltem. Mondja, hogy tiszta sor, én vagyok a hibás, mert kétszer kell tükörbe nézni kanyarodás előtt, és én biztos nem néztem. Mondom neki, lehet, hogy a haverja olyan gyorsan jött, hogy a két nézés között ért elém. Azt mondja, hogy ilyenre nem lehet hivatkozni, amire én azt feleltem, hogy arra sem, hogy én szerinte nem kétszer néztem tükörbe. Azt mondta, neki mindegy, megírja a feljelentést (harmadik hiba, bár ennek a rendőrnek még csak az első... ekkor). Azt válaszoltam, hogy ne fáradjon, mindennek ellenére elismerem, hogy én hibáztam, a miértet persze nem kötöttem az orrára. Azt mondta, akkor rendben, ők el is mennek, írjuk meg a "kék-sárgát" (második hiba a részéről, összesen a negyedik rendőri hiba). Én befejeztem a kitöltést, és odavittem a lapot a balesetes rendőrnek, aki azzal fogadott mosolygva, hogy "mi van, nem hitted el, hogy kihívom őket?". Nem feleltem.
Ezután felgyorsultak az események. Elkezdte kitölteni az ő oldalát, a kötelező biztosítás részéhez érve azt mondta, hogy nincs nála az igazolás, majd később felhív, és találkozunk valahol, és majd akkor beírjuk, de neki most sietnie kéne, mert szolgálatban van. Én még a telefonszámomat is megadtam neki, hogy segítsem a gyors ügymenetet. Aztán csörgött a telefonja, és a beszélgetés után egyre idegesebb lett, és már nem is sietett annyira. Közben befutott még két rendőrautó. Aztán félrevonult még többet telefonálni. A társa, aki vele az autóban ült, elmondta, hogy ők egy másik kerületben vannak szolgálatban, és még csak nem is lenne szabad itt lenniük. Ami nem derült volna ki, ha nem szólnak be rádión helyszínelőket kérni, de ezt a rádiózást meghallotta a főnökük is, és rájuk szólt, hogy ne mozduljanak sehova, mert ő is idejön.
Gondolom, ő azonnal levágta, hogy a két delikvens miért is siethetett annyira, hogy baleset történt, és még azt is elfelejtették, hogy ha szolgálatban levő rendőr balesetet szenved, akkor minden egyéb körülménytől függetlenül KÖTELEZŐ a központi helyszínelőket hívni. Ezt persze nekem is csak a végén mondták el, de nekem nem is kéne ezt tudnom, ugye. Tehát a "kék-sárga" eleve felejtő. Szóba sem kerülhetett volna. Aztán meg a direkt nekem hívott ijesztgetőknek sem volt sok keresnivalójuk az ügyben...
Megvártuk tehát a fehér öves fehér sapkásokat. Megszondáztattak mindkettőnket (ezt is kötelező), és az általuk adott iratokat kellett kitölteni, a "kék-sárga" ment a kukába. Mikor végeztünk, kérdezte tőlem az egyikük, hogy tudom-e mi van a Passat biztosításával? Mondtam, hogy annyit tudok, hogy nincs nála. "Nem nincs nála, hanem nincs" - válaszolta. "És még az üvegei is sötétek" - mutattam a fullra fóliázott üvegekre, engem persze rögtön kivégeznének egy sima utcai igazoltatásnál, ha ilyen lenne az autómon. Ez persze csak vicc volt, de amit a fehér öves mondott utána az már nem annyira. "Jobb lett volna, ha csöndben megegyeztek... mindent el lehetett volna intézni simán. Mindenkinek van ismerőse... egy visszadátumozott biztosítás, és kész. Mindenki jól járt volna, de már nem lehet... túl sokan tudnak erről a balesetről..."
Ekkor jutott eszembe tűzoltó barátom, aki mesélte, hogy neki sincs kötelező biztostása, sőt át sem szokta iratni az autóit. "Minek?" - kérdi. "Ha megállítanak, kiadom a BM-igazolványom, és már köszönnek is el, jó utat kívánva." Ennyi, szerintem nem kell magyarázni semmit. Én hibáztam, ugye.
Az igazoltatásról
Magyarországon a rendőrök és az úrvezetők közötti viszony nem teljesen felhőtlen. A sorozatos igazoltatások, az intézkedő rendőrök által alkalmazott tiszteletlen hangnem sok autósnak okoznak kellemetlenséget. A szocializmusnak tagadhatatlan érdemei vannak napjaink moráljának kialakulásában.
Az igazoltatás nálunk civilizáltabb országokban nemcsak hogy nem divat, de nem is nagyon létezik. Ha elmeséljük angol barátainknak, hogy a rendőrök rendre megállítanak minket, hogy elkérjék az iratainkat, először öt percig sírnak a nevetéstől, majd - amikor belátják, hogy a valósággal néznek farkasszemet - értetlenkedve csóválják a fejüket, hiszen ők csak szabad akaratukból adják ki személyes adataikat, ha érdekük fűződik hozzá.
A száraz tények
Az igazoltatással és a helytelen rendőri viselkedéssel kapcsolatos jogi kérdéseinkre, ezúttal is Jámbor István rendőr alezredes, az ORFK Közlekedésbiztonsági Osztályának munkatársa válaszolt. Jámbor úr nehezményezte a sok korrupcióval kapcsolatos kérdést, ami rossz színben tüntetheti fel a szervet, pedig szerinte az eljárás alá vont személyek is sokszor hibáztathatók, ha valami nem úgy történik, ahogy kéne. Az alezredes úr elismerte, hogy a rendőrök nem minden esetben viselkednek úgy, mint a földre szállt angyalok, de álláspontja szerint az állampolgárok is sokszor ludasak egy-egy rossz szituáció kialakulásában.
Az alezredes úr szerint a rendőrség morálja az állampolgárokét tükrözi, sem jobb, sem rosszabb annál, hiszen a rendőrök is ugyanabban a közegben nevelkedtek. Egy egyenruhával nem lehet egy csapásra megváltoztatni azt, ami 25 év alatt alakult ki egy emberben, így egy rendőr pont annyira precíz és jogkövető, mint a társadalom.
- Mit írat alá velem a rendőr, ha az igazoltatáskor szabálysértésem elismerem, és mi történik akkor, ha nem ismerem el?
- Az eljáró rendőr nem kényszerítheti az állampolgárt, hogy bármit is aláírjon. Mindazonáltal helyszíni bírság kiszabásánál a szabálysértőnek alá kell írnia, hogy a szabálysértést elismeri, a büntetést elfogadja, különben a rendőrnek szabálysértési feljelentést kell tennie. A nyomtatvány hátulján fel van tüntetve, hogy a bírságot 30 napon belül be kell fizetni, ellenkező esetben a pénzbírságot akár közérdekű munkára vagy elzárásra is lehet változtatni.
Ha mégis feljelentésre kerül sor, a rendőr a 11/2000-es belügyminiszteri rendelet szerint nyilatkoztathatja a szabálysértőt anyagi helyzetéről, hogy a kiszabandó bírság személyre szabott legyen. A nyilatkozatot természetesen nem kötelező kitölteni.
- Miért nem vesz fel jegyzőkönyvet a rendőr a szabálysértésről, miért derülhet ki utólag, hogy a szabálysértőt olyannal is vádolják, amiről a helyszínen szó sem volt?
- Szabálysértési ügyekben az a gyakorlat, hogy a rendőr által készített jelentésből indulnak ki, jegyzőkönyvet sokszor ennél sokkal komolyabb bűnesetekben sem vesznek fel. A rendőrt nem kötelezi törvény, hogy a szabálysértő szeme láttára, a szabálysértővel együtt rögzítse a tényállást, de az autó vezetőjének természetesen joga van hozzá, hogy leírja álláspontját, és ezt a rendőrtől is elvárhatja. A szabálysértési feljelentésből a szabálysértő csak akkor kérhet másolatot, amikor az eljárás már folyamatban van. Persze nem mindenki számára az egyenes a legjobb út, hiszen van, aki ködösíteni akar, hogy végül jobban jöjjön ki az ügyből.
- Hogyan lesz a pénzbírságból közérdekű munka, illetve elzárás?
- Ez automatikus folyamat, amibe a szabálysértőnek nincs beleszólása. Ha valaki nem fizeti meg a bírságot, először megpróbálják letiltani a fizetéséből. Ha ez valamiért nem sikerül, akkor az adóhatóság próbálja meg behajtani a pénzt, ami esetleg azzal is járhat, hogy ingóságot foglalnak le. Csak ezek után nyilatkoztatják az állampolgárt, hajlandó -e közérdekű munkát vállalni. Ha igent mond, és a jegyző tud adni munkát, napi 5000 Ft-ot ledolgozhat. Ha éppen nincs munka, akkor az eljárás megrekedhet ezen a ponton, de elképzelhető, hogy elzárásra változtatják a büntetést.
Ha valaki nem hajlandó dolgozni sem, akkor jövedelmétől függően napi 1000-3000 Ft-onként elzárással válthatja ki pénzbüntetését. Az az általános gyakorlat, hogy hasonló ügyekben a büntetés mértékét úgy állapítják meg, hogy szegény és gazdag ember egyaránt öt nap elzárással válthassa ki, így nem feltétlenül jár jobban valaki, aki egynapi elzárással 3000 Ft büntetést válthat ki.
- Mennyit keres egy közlekedési rendőr?
- A rendőrök fizetése a mindenkori köztisztviselői illetményi alaphoz igazodik. Ez jelenleg 35 ezer Ft, ez a rendőr fizetésének az alapja. Ezt a rendőr beosztása, rendfokozata szerint felszorozzák, ehhez jöhet még az éjszakai pótlék meg néhány ezer forint, ha autót is vezet, így egy kezdő közlekedési rendőr körülbelül bruttó 90-100 ezer Ft-ot keres. Utcai rendőr 3,6-nál nagyobb szorzót nem kaphat, azt is csak 10 év után, ha emellett főtörzszászlós, az további 0,44-os szorzót jelent, ha még vezet is, meg sokat éjszakázik, akkor a fizetése elérheti a 150-160 ezer Ft-ot. Ennél többet utcán szolgáló rendőr nemigen kereshet.
- Mennyi feljelentés érkezik jogszerűtlenül eljáró rendőrök ellen?
- Nincs erről összesített statisztika.
- Hogyan szankcionálják, ha a rendőr telefonált, megkülönböztető jelzés nélkül cikázott a forgalomban, vagy rendszeresen tiszteletlenül beszélt az igazoltatásokon?
- A panaszokat annak a rendőri szervnek kell kivizsgálnia, amelyhez a rendőr tartozik. A helyi rendőrkapitánynak vagy a megyei rendőrfőkapitánynak van fegyelmi jogköre, ők döntenek a vétkező rendőr sorsa felől.
- Nincs olyan, hogy egy rendőr ellen sok panasz érkezik, és ezért indítanak eljárást vele szemben. Minden esetet egyenként vizsgálnak ki, és figyelembe vehetik, hogy sok vagy rendszeres a panasz egy rendőrre. A rendőröket sokkal szigorúban bírálják fegyelmi jogkörrel rendelkező feletteseik, mint a civileket. A kihágás mértékétől függően részesülhetnek feddésben, figyelmeztetésben, de pénzbírságot is kaphatnak, lefokozhatják őket, és a szolgálati viszonyukat is megszüntethetik - utóbbi közlekedési ügyekben nem jellemző.
- Mit tehet az autós, ha problémája van az intézkedő rendőrrel?
- Ha valaki sérelmezi a vele szemben folytatott eljárást, 8 napon belül bejelentést tehet a kapitánynak vagy a megyei főkapitánynak, attól függően, hogy a rendőr hová tartozik. A bejelentést szóban és írásban egyaránt megteheti, az írásbeli bejelentés formája nem kötött. A kapitánynak ezt 15 napon belül el kell bírálnia, és határozatot kell hoznia az esetről. A határozat ellen van jogorvoslati lehetőség, és a fellebbezés után az ügy egy szinttel feljebb kerül. Ha még ezután is elégedetlen a sértett, megtámadhatja a másodfokú döntést, és az ügy a bíróság elé kerül. Az intézkedő rendőr egyébként nem kerül a bíróság elé, a tárgyaláson csak a felperes és a másodfokú döntést meghozó rendőri szerv képviselője van jelen.
- Miről ismerem meg a rendőrt? Van az igazoltatásnak forgatókönyve?
- Ha a rendőr egyenruhában van, az egyenruha és a jelvény igazolja őt. Ha az ellenőrzött személy kéri, hogy mutassa meg a jelvényszámát, mert az valamiért nem látható, akkor az intézkedés után a rendőr köteles azt felmutatni, de hangsúlyozom, mindezt csak az intézkedés befejezése után köteles megtenni.
A szolgálati igazolványát a rendőr nem köteles megmutatni. Ha nincs egyenruhában, akkor szóban közölnie kell, hogy rendőr, majd meg kell mutatnia az igazolványát, csak ezután kezdheti meg a munkát. Természetesen szélsőséges esetben, ha például a rendőr életét, testi épségét veszély fenyegeti, vagy ha az intézkedés eredményessége forog kockán, akkor nem fog az igazolványával bíbelődni, egyszerűen közli, hogy rendőr, és azonnal intézkedik.
A szolgálati szabályzat előírja, hogy az igazoltatás megkezdése előtt a rendőr köteles a napszaknak megfelelően köszönni, és a polgárt neméhez, korához illően megszólítani. Ha egyenruhában van, tisztelegnie is kell. Végül közölnie kell azt is, hogy mi a tervezett intézkedés. Magától értetődő, hogy minden rendőrnek illedelmesen, udvariasan kell viselkednie. Ahhoz, hogy ez így is legyen, sokban hozzájárulhatnak az állampolgárok, amennyiben ők is normális hangnemben kommunikálnak.
Az igazoltatás alanyának is törvény írja elő, hogyan viselkedjen. "A jogszabályi előírások végrehajtását szolgáló rendőri intézkedésnek mindenki köteles magát alávetni, és a rendőr utasításának engedelmeskedni. A rendőri intézkedés során annak jogszerűsége nem vonható kétségbe, kivéve, ha a jogszerűtlenség mérlegelés nélkül, kétséget kizáróan megállapítható." Az igazoltatás alatt tehát azt kell tenni, amit a rendőr mond, vagyis oda kell adni neki a papírokat, le kell halkítani a zenét a kocsiban, ha épp arra kér. Mindemellett úgy gondolom, ha az állampolgár tisztelettel beszél a rendőrrel, azzal sok kellemetlenségtől megkímélheti magát.
Az arányosság követelménye miatt a rendőri intézkedés nem okozhat olyan hátrányt, amely nyilvánvalóan nem áll arányban az intézkedés céljával, tehát egy egyszerű igazoltatásnál a rendőr nem alkalmazhat erőszakot, nem vihet el valakit bilincsben vérvételre, ha nem tanúsít ellenállást, vagy nem húzhatja a procedúrát egy óráig, ha nem talál semmilyen problémát.
- Miért van szükség igazoltatásra? Miért csak a volt szocialista országokban igazoltatnak ilyen nagy számban a rendőrök?
- Nem csak a volt szocialista országokban igazoltatnak a rendőrök, és egyébként sem hiszem, hogy egyetlen kiragadott példa alapján kellene véleményt mondanunk. Nem állíthatjuk, hogy egy idegen ország példája rossz vagy jó, amíg nem vizsgáltuk meg összességében az adott ország jogi lehetőségeit. Van például külföldön olyan gyakorlat, hogy csak olyan helyen lehet sebességet mérni, ahol igazoltan történtek balesetek gyorshajtás miatt.
- Ne essünk át a ló túlsó oldalára, én egyszerűen csak arra gondolok, hogy nyugaton, ha az autóst megállítják, az azért van, mert vétett a szabályok ellen, a hasra ütéses módszer sehol nem divat.
- Tudjuk, hogy a tőlünk nyugatabbra fekvő országokban nincs ilyen múltja a véletlenszerű ellenőrzéseknek, de azt már kevesen tudják, hogy ezekben az országokban egyes bűn- és balesetmegelőzéssel foglalkozó szakemberek minket hoznak fel követendő példaként. Ha nem lenne igazoltatás, az út szélén álló rendőr bajosan állapíthatná meg, hogy valaki lejárt papírokkal, ittasan vezet, netán körözés alatt áll.
- Az igazoltatás visszatartó szerepét nem is vitatnám, de mégis úgy gondolom, nem biztos, hogy hosszú távon megéri, mert komoly súrlódási felületet teremt, és óhatatlanul rossz irányba tereli a rendőrök és az állampolgárok kapcsolatát.
- Pont mostanában olvastam egy statisztikát erről, ha jól emlékszem a Metro újságban, amelyből kiderült, hogy az állampolgárok nagy része szerint jó, hogy van igazoltatás.
- Ha gyalogosan közlekedek, akkor is igazoltathat a rendőr?
- Az intézkedésnek jogszerűnek kell lennie. Kell, hogy legyen valami oka, vagyis egy szép leányzót nem igazoltathat a rendőr, hogy kiderítse a címét, de ha úgy látta, hogy egy állampolgár jogsértést követett el, minden további nélkül ellenőrizheti. Nehéz konkrétan meghatározni, hogy ki ellenőrizhető. Oda nem juthatunk el, hogy minden ellenőrzés előtt jogerős bírósági döntés szülessen, így ez a rendőr megítélésére van bízva.
- Kérhetek-e kártérítést, ha bizonyítani tudom, hogy az igazoltatás anyagi kárt okozott nekem? (Elkéstem a munkahelyemről és kirúgtak, nem tudtam megkötni egy üzletet stb.)
- Államigazgatási jogkörben okozott kárról akkor beszélhetünk, ha jogsértő volt a hatóság részéről folytatott tevékenység, tehát például, ha az igazoltatás indokolatlanul elhúzódott. Egyéb ügyekben a hatóság nem perelhető azért, mert jogszabályban előírt tevékenységet folytatott.
- A helyszíni bírságokat is nyilvántartásba veszik, vagy csak a feljelentéseket kérdezheti le rádión az intézkedő rendőr?
- Amennyiben előéleti pontot is kap, úgy a pontrendszeres nyilvántartásba bekerül, de ha csak pénzbírsággal sújtják, azt a későbbiekben önnel szemben intézkedő rendőr nem tudja lekérdezni. Szeretnénk, hogy a közeljövőben a helyszíni bírságokról is legyen országos nyilvántartás, egyelőre ugyanis a helyszíni bírságok csak megyei szinten, a szabálysértések pedig kapitánysági szinten vannak nyilvántartva.
- Az elfelejtett sebességkorlátozó táblákat ki hagyja ott? Mi történik ha egy rég befejezett kátyúzás miatt teljesen indokolatlanul virító harmincas táblánál fotóznak le?
- A közlekedési táblákért a közútkezelő felel, neki kell biztosítania a feltételeket a biztonságos közlekedéshez. Ha ilyen helyen rendőrök fotóznak, az szakmailag teljesen indokolatlan, de jogszerű. Az autósnak nincs mérlegelési joga, feltétel nélkül el kell fogadnia a közlekedési táblákat, és ha ilyen helyen büntetik meg, el kell fogadnia a büntetést. Ideális persze az lenne, ha ilyen eset nem fordulna elő, hiszen az indokolatlanul kihelyezett táblák a többi táblába vetett bizalmat is csökkentik.
- Ha egy indokolatlanul kihelyezett tiltó tábla miatt veszik el a jogosítványomat, akkor nem tehetek semmit ellene?
- Mivel az autósnak a közúti jelzésekkel szemben nincs mérlegelési joga, egy ilyen eset jogilag egyáltalán nem vitatható.
- Megtagadhatom az igazoltatást úgy, hogy egyszerűen nem állok meg az integető rendőrnek? Kérhetek felmentést szóban a procedúra alól?
- Az autós köteles a közúti jelzések szerint eljárni. Mivel a rendőri jelzés is ezek közé tartozik, ha valaki továbbhajt, az a közlekedési szabályok kisebb fokú megsértése, és 30 ezer Ft-ig terjedő pénzbírságot vonhat maga után. Mindenki, még egy diplomata is köteles a személyazonossága megállapításáig megállni. Ezek után nem írja elő törvény, milyen indokkal tekinthet el a rendőr az igazoltatástól, de kisebb fokú szabálysértéseknél van mérlegelési joga, és dönthet, hogy figyelmeztet, vagy helyszíni bírsággal sújt. Ha egy vajúdó kismamát lát a hátsó ülésen, természetesen elengedheti az autót.
Fontos azonban, hogy a rendőr semmilyen esetben sem adhat engedélyt további jogsértésre. Ilyenkor a rendőrnek nincs mérlegelési joga, és nem engedheti tovább a vajúdó kismamát, ha az autó papírjai lejártak, vagy a vezető ittas. Vannak komolyabb szabálysértések, amikor szintén nincs mérlegelési joga az eljáró rendőrnek. Ha például az ellenőrzésre azért kerül sor, mert a célszemély nem adott elsőbbséget, és ezzel valakit hirtelen fékezésre kényszerített, akkor a rendőr köteles szabálysértési feljelentést tenni.
- Üldözhet a rendőr, ha nem állok meg neki?
- Megvan a jogszabályi alapja annak, hogy a rendőr a megkülönböztető fényjelzést bekapcsolva az autó után menjen, de semmiképpen sem sodorhatja veszélybe. Az üldözés nem igazán ideillő szó, inkább úgy mondanám, hogy követheti a gépjárművet. Az ilyen esetek jogi háttere egyébként nem tökéletesen tisztázott, éppen mostanában járjuk körül a kérdést.
- Ha egyedül ülök a kocsiban, akkor egy szabálysértési ügyben mindenképpen a rendőrök szava dönt az enyémmel szemben, hiszen ők párosával járnak? Ha utólag véletlenül kiderül, hogy olyasmit követtem el, amit valójában nem, akkor már nem tudok védekezni? Ha négyen ülünk az autóban, akkor a rendőröknek lesz nehéz dolguk?
- Nem számszerűsítenék ilyen direkt módon. Az is előfordulhat, hogy egy ember szava fog dönteni tízével szemben, minden az adott esettől függ. Sajnos sok esetben a hatóság előtt két rendőr szava sem ér annyit, mint egyetlen elkövetőé.
- Ennek mi lehet az oka?
- Nem tudom. A rendőrnek nem érdeke, hogy valótlant állítson, míg az elkövetőnek adott esetben egyértelműen igen, ezért vannak olyan országok, ahol szabálysértési ügyekben a rendőr szava szent, és az elkövetőnek kell bizonyítékokkal alátámasztania az álláspontját, ha ezt meg akarja cáfolni.
- Ezek szerint egy egyszerű, bizonyítékokkal nem alátámasztott kifogás is elég lehet, hogy megsemmisítsenek egy rendőri jelentés alapján hozott határozatot, ha pedig tényleg négyen ültünk az autóban, akkor a rendőröknek esélyük sincs?
- Nem, ez egyáltalán nincs így. A szabad bizonyítás elve érvényesül minden ügyben. Nincs előírva, hogy hogyan kell bizonyítani valamit. Például a gyorshajtás adott esetben egy rendőr szava alapján is megítélhető, hiszen egy több évtizedes vezetői tapasztalattal rendelkező rendőr nyilvánvalóan meg tudja ítélni, ha valaki harminc helyett százhússzal hajtott. Ilyenkor nincs jelentősége annak, hogy pontosan mennyivel hajtott a sofőr, csak az számít, hogy egyértelműen megállapítható volt a gyorshajtás ténye. Ilyen esetben akkor is elítélhetnek valakit, ha még négyen ültek az autóban, és azt állítják, hogy a sebességmérő harmincat mutatott, sőt eljárást is indíthatnak az utasok ellen hamis tanúzásért.
Traffipax
Végül szólnék még pár szót a traffipaxokról. A sebesség mérése igen hatékony módja annak, hogy a gyorshajtók kedélyét megfékezzék. Amerikától Ázsiáig, ahol a rendőrségnek futja a költségvetésből, az utak mentén figyelik az ámokfutókat. Még a német autópályákon is van traffipax, pedig ott az út nagy részén nincs is sebességkorlátozás. Ahol viszont az útviszonyok miatt mégis tábla szabályozza a sebességet, ott a német rendőrök is fényképeznek.
A magyar rendőrség azonban sokszor nem baleset-megelőzésre, hanem pénzszerzésre használja fel sebességmérő készülékeit. Rendre mérnek például Szentendre Budapest felőli végénél az ugaron, ahol már tényleg semmi sincsen. A benzinkút és az utána következő néhány méter még a város határán belül van, de a négysávos úton a táblán kívül az égvilágon semmi sem indokolja, hogy ötvennel haladjunk. Nincs forgalmas kereszteződés, nincsenek gyalogosok, mégis megbüntethetnek, mert a szabály az szabály, és a város végét jelző tábláig ötvennel kell menni, ha törik, ha szakad.
Ha a traffipaxokat forgalmas, veszélyes szakaszokon, illetve iskolák, óvodák mellett állítanák fel, nem elhagyott négysávos utakon vagy ottfelejtett negyvenes tábláknál, akkor talán jobb lenne az állampolgárok szájíze. Az az autós, akit az isten háta mögött büntetnek meg gyorshajtásért, nyilván háborogni fog, és utálni fogja a rendszert, amely arra költi a pénzét, hogy drága szerkezeteket vásárol, hogy aztán értelmetlenül kitoljon vele. A büntetésnek persze senki sem örül, de ha valakit azért büntetnek meg, mert veszélyes útszakaszon, forgalmas kereszteződésben vagy iskola előtt, harmincas táblánál ment gyorsan, az tényleg nem szólhat egy szót sem, sőt esetleg még rá is döbbenhet tettének súlyára.
Amíg traffipaxokat helyeznek ki értelmetlenül, amíg sok rendőr él vissza az egyenruhával, és tiszteletlenül beszél, vagy megfordul autójával a záróvonalon annak ellenére, hogy az égadta világon semmi sem jogosítja fel erre, addig nem lesz itt jó világ. Mi, civilek annyit tehetünk, hogy minden sérelmezett ügyben panasszal élünk, és segítünk a törvénytisztelő rendőröknek kiszűrni állományukból azokat, akik nem illenek oda. Persze az is fontos, hogy tisztelettel beszéljünk a feladatát végző rendőrrel, és akkor talán kevesebbet kell később írogatnunk.
Addig is mindenkinek, legfőképp a rendőrség belső felügyeleti szerveinek a figyelmébe ajánlom a rendőrségünk szégyentáblája fórumot, ahol sokszor fényképpel is igazolják a rendőri szabálysértéseket, visszaéléseket. Ha szegény Győzikét feljelenthették, mert a tévében biztonsági öv nélkül vezetett, akkor a fotók alapján éppúgy lehetne eljárást indítani a szabálytalankodó rendőrök ellen is. Előre egy szebb, jobb világért!"
Ön szerint a rendőrség munkája
kiváló
37
jó
126
elmegy
698
rossz
394
pocsék
2016