> Ahol nagy a túlnépesedés, primitívebb körülmények között élnek
Ja, mint, Los Angeles vs. Kalahari-sivatag. :-) Na, ez csak genyozas volt, azert nagyreszt igazad van.
> Majd meglátjuk. Illetve, mi már nem látjuk meg.
Na jo, de a kerdes az, hogy miert nem latjuk meg? Hallottal valamit a Gellert-hegyrol, japanokrol, meg a Dunarol? ?-)
A természet szelektál. Ahol nagy a túlnépesedés, primitívebb körülmények között élnek, ott nagyot kaszál egy-egy katasztrófa. Ez van.
A média sokkal több információt közvetít felénk, mint valaha, ám minden bizonnyal van valami most az utóbbi néhány évben, mert itthon is megkergült az időjárás. Évtizedeken át alig volt csapadék, komoly szárazságok voltak. Most meg belvíz mindenütt, lassan átállhatunk a rizstermesztésre. A nagy földrengésekről is tudtunk korábban is, de ennyi nem volt, mint idén, főleg nem ekkorák (amennyire emlékszem). Gyanítom, a Föld felszíne alakulgat épp, illetve ezen folyamat egy aktívabb időszakába léphettünk. Kérdés, hogy meddig tart. Lehet, hogy évezredeken át, ami nekünk sok csupán, a Földnek mindössze egy pillanat. Majd meglátjuk. Illetve, mi már nem látjuk meg.
Aki látott már lánchegységet felülről, inkább azon csodálkozik, mitől ilyen békés mostanában a Föld. Kihűlt volna annyira, hogy most már így marad?
Visszatérve kérdésedre: az emberiség nagyon sok mindent el tud rontani (és ezzel a lehetőségével él is...), de a Föld megmozgatásához remélhetőleg még kevesek vagyunk.
No, akkor komolyan, mert a tema jo. Szoval azert ennyire nem tudunk belenyulni a dolgokba. Gondolj bele, hogy meg egy foldalatti atomrobbantas is csak pipafust egy jo kis foldrengeshez kepest. Szerintem ennek a dolognak ket oka van:
Az egyik, hogy tenyleg a teve odahozza neked a vilag tulso felet is, ugyhogy mindenrol ertesul(het)sz.
A masik, hogy bekoltoztunk jo nagy varosokba, amik sokszor igen szarul vannak megepitve. Ez a harmadik vilagra foleg igaz. Regen, ha egy sarkunyho, vagy egy nadfal radolt a delikvensre, akkor csak a pechesek haltak meg. A falu sem volt akkora, hat kevesebb volt az aldozat. Ha ma egy-egy nagyvarost kap el a foldrenges, arviz, stb., akkor automatikusan tobb az aldozat. Nezd meg, hogy Mo-on fejlett az arviz elleni vedekezes. Van benne 150 ev rutinunk es (meglepo modon) ezt ma is tenyleg magas szinvonalon csinaljak a vizugyesek. Nincs is annyi halott egy-egy arviznel. Ma reggeli hir szerint a fejlett Franciaorszagban eddig 25 halottja van az arviznek. Nem tudom, Bangladesben mennyi lenne, de biztos ezres - tizezres a nagysagrend.
Ujabb foldrenges volt torokorszagban. Ezt mindenki tudja. A Metro cimu nagyszeru ujsag ezt a kovetjkezokeppen vezette fol: A Fold nincs tekintettel lakoira. Errol csak egy kerdes jut eszembe: Miert mi tekintettel vagyunk a foldre? Nem is csodalkoznek ha ezt a sok foldrengest es egyeb termeszeti katasztrofat a termeszet bosszujakenkt ertelmeznenk.
De amirol en igazan beszelgetni szeretnek az az, hogy tenyleg tobb a termeszeti katasztrofa manapsag, vagy csak a fejlett medianak koszonhetoen hamarabb es tobb hir jut el hozzank?
Lehetseges-e hogy ez az evszazad a katasztrofak evszazada?
Vegul is elkepzelheto-e hogy a rengeteg beavatkozas a termeszet egyensulyaba megbontotta ezt?
Mit kepes a termeszet elviselni?
Hol a hatara?