LADOS a gall LATUS személynévből és az aquitán OSSUM toldalékból
A 13. sz.ban Angliai Edvárd megbízta Pétert, Saint-Ferme apátját, hogy menjen Ladosba és alapítson egy angol (erődítményt?), de emez még abban az évben feldobta a bakancsát Angliában. 1253 óta biztosan van már ott vár, angolok hűbéresei uralták, mint pl. Lados-i Odon (csak nehogy Ödön legyen belőle!) , aki 1308-1310-ben Bordeaux elöljárója volt. A várat felégették a hugenották. (Azután még a templomáról ír érdekfeszítő építészeti részleteket.)
A családnevekhez németes olvtárs kell, de mondjuk a Weisser egyértelműen fehéret jelent, ennyi még az én alapfokúmmal is megy.
Ha a konkrét werischwári családok érdekelnek, akkor az már családkutatás. Ebben az esetben mindenképpen indulj el az akuff.org oldalról, és ha még nem vagy tagja az egyesületnek, akkor érdemes belépned. Nézz szét az oldalon, látni fogod, hogy van, aki már kutatta a települést, és talán ezeket a családokat is. Lépj vele kapcsolatba, hátha tud további iránymutatással szolgálni, pl. megjelenhettek monográfiák vagy más kiadványok, amikből a werischwári családok óhazai eredetére nézvést találhatsz valamit. Az akuffnak kiterjedt könyvtára van a hazai német családkutatás és helytörténet témájában.
Az RMCsSz (alias Kázmér) szerint a Lőcs személynévi eredetű, a Lőrincből vagy esetleg egyenesen egy Lőcs hangzású névből. Esetleg nemzetségnévi eredetű.
A lőcs egyébként a szekér oldalát rögzítő hosszú fa. Tudtommal innen ered a "rálőcsölni" kifejezés, vagyis valakire rátolni valamit, mint amikor a szekér oldalát felhajtják és a lőccsel odaszorítják. Nem hiszem, hogy ebből családnév keletkezne, persze lehet, hogy egy hórihorgas emberre ráragadt a név... de azért kétlem.
Helynévből, képző nélkül kialakult családnév - létezik ilyen. Az, hogy ebben az esetben erről van-e szó nem tudom. Majd valaki okosabb talán hozzászól. A Lőcs -> Lőcsei nekem így elsőre egy kicsit valószínűtlen (de hát én meg találkoztam Tariffai - Tarifa - Tréfa átalakulással, tehát minden lehetséges. Ha nem is minden egyformán valószínű.)
Semmiképpen sem "német románok" (idézet tôled). Vagy romák, vagy esetleg rétorománok (rumancsok) lehettek, ha olyan területrôl származtak azok a "németek", ahol ez szóba jöhet.
Ismét a betelepülő német családjaimmal kapcsolatban kérdeznék.
A kerecsendi történet szerint érkeztek Rumanes nevűek is a faluba. Ez az anyakönyvekben már Rumanz (és hasonló változatai) néven szerepel nálunk, ami egy generációval később már Román lett. Kérdésem, hogy valóban német románokról van itt szó?
A másik dilemmám, hogy a Babrovszki/Vavrovszki név és még sok verziója (valószínűleg a pap sem tudta mit is kéne leírnia), mit takarhattak eredetileg?
Rég voltam itt. A Lados név kapcsán..De egyszer csak gondoltam egyet és elmentem Ladosba..Csak nem tudok franciául..valaki..segitsen!!
LADOS du nom de i anthroponyme gaulois LATUS et du suffixe > > aquitan OSSUM > > > > Histoire > > AU.XIII.siécle, Edouard d’ Angleterre, mande á Pierre abbé > > de Saint-Ferme d’aller á LADOS pour fonder une bastide > > anglaise, mais cet abbé bénédictin meurt cette méme année > > an Angleterre et ne peut donc réaliser la bastide. Au lieu > > dit -Castera- un cháteau existe dés 1253, les seigneurs > > sont des hommes de confiance des souverains anglais, dont > > I’ un Odon de Lados est maire de Bordeaux de 1308 á 1310. > > Ce cháteau a été assiégé et incendié par les huguenots. > > > > Patrimoine > > L’église Saint-Martin XI-XII.siécle et aprés 1883.La > facade > > romane est ornée d’une frise végétále, clef de l’arc > > triomphal datée 1781 et 1840. Porche fortifié XV.siécle. > > Vierge en pierre du XV. siécle. Peinture sur toile de > > Sainte-Radegonde(XVII.)
Lőts családnévnél elképzelhető a lakosnévi eredet (egykori Baranya vm.-i Lőcs, vagy az egykori Szepes vm.-i Lőcse után)? A másik alternatíva pedig... keresőben találtam olyat, hogy a lőts az a szekérnek volt valamilyen tartozéka, de nem tudom pontosan elképzelni. Mennyi esély van rá, hogy esetleg ebből is képezhették a családnevet? Manapság egyáltalán nem találkozom ezzel a névvel, lehetséges, hogy a XIX. században Lőcsi, vagy Lőcsei formában ment tovább a lemenőkre? Köszi előre is!
Találkozott már valaki az Agamál családnévvel? A magyar nevek között nekem elég ritkának látszik, de Agamal formában jócskán találni belőla a Közel-keleten.
Barcelonában van ilyen utca, hogy La Rambla. Szerintem valamilyen arab dolog lehet itt. A mi esetünkben meg törökre gondolok... ez az én amatőr elképzelésem :)
"szláv közvetítésûnek tartjuk, de az is a görögbôl"
Szóval akkor a két halmaz (szláv napok + családnevek) fedi egymást. Közben megnéztem Kázmérnál, és a mai csnévanyagból hiányzó családneveket (Vasárnap, Hétfő, Kedd) ő sem adatolja, tehát nem arról van szó, hogy ezek kihaltak, hanem nagy biztonsággal állítható, hogy tényleg nem jöttek létre. Még csak amatőr elméletem sincs, hogy miért alakult ez így.
Az egybeesés tényleg feltûnô, de más nyelvekben sem egyenletes az eloszlás:
A németben a Freitag (var. Freytag), Sonntag (var. Sontag) és a Montag gyakori névként. Kevésbé gyakori a Samstag/Sonnabend, Mittwoch és Donnerstag. A Dienstag jóformán nem létezô.
A m. szombatot valóban szláv közvetítésûnek tartjuk, de az is a görögbôl, semmiképpen sem a latinból közvetítette. Az -m-betoldás a vernakuláris görögre volt jellemzô jelenség.
Nagy a csend... Bedobnék egy újabb naaaagy kérdést.
Vajh miért van az, hogy a hét napjai közül a szláv - vagy szláv közvetítésűek - mind előfordulnak családnévként is - szerda, csütörtök, péntek, szombat (ez utóbi is szláv közvetítésű? vagy közvetlenül a latinból?) -, miközben a többi nap - vasárnap, hétfő, kedd - nem létezik családnévként. Nem lehet véletlen egybeesés, de akkor mégis mi az oka?
Nyilván a pap elutazott pár napra május 9-én és a 12-i temetéshez helyettesítőt kellett áthívni. Májusban már nem lehetett sokáig várni egy temetéssel.
Miután a plébános visszatért még eltelt egy hét mire eszébe jutott, hogy a május 9-i temetést még be sem írta, és akkor pótolta utólag a bejegyzést.
Igen, én is Poszmiknak olvastam ki, csak nem hittem el ;-)
A gyerekeknél látom, hogy odaírta után a szülők nevét is, ott tehát ez is magyarázhatja, hogy előre írta gyerek keresztnevét, majd ugye az egész családra vonatkozó vezetéknevet.
A Gajárszky Annánál, mit jelent, ami a 2. rubrikába van írva?
Hm. Tényleg érdekes. Nem is figyeltem fel rá. Tényleg csak nála és annál a Mihálynál van így. Aki egyébként Poszmik Mihály. Mit jelent vajon a Poszmik családnév? Úgy látom, hogy ma is élnek Poszmikok Tárnokon.
Először arra gondoltam, hogy a papnak az volt a rendszere, hogy a felnőtt férfiaknál előre írta a családnevet, míg a nőknél és gyerekeknél a keresztnév került előre. A többi oldal alapján talán el lehetne ezt dönteni. Bár Mathias Zselits esetében is a keresztnév került előre, viszont az pont egy "hiánypótlás", ahol valami miatt talán nem volt érkezése odafigyelni a saját szabályainak betartására.
Az is lehet, hogy csak a fiatalabbaknál van elöl a családnév. Bár azért a 45 év már nem igazán fiatal...
Az is lehet, hogy csak a gyerekek esetében követett egységes rendszert, míg a felnőtteket hol így, hol úgy írta. Esetleg a helyben gyakoribb keresztnevű emberek esetében (János, Mihály) a családnevet írta előre, míg ritkább keresztnevek esetében azzal indított.
De szvsz akár még az is számíthatott, hogy az illetőt milyen néven és mennyire közelről ismerte a pap. (Pl. a Poszmik Misi halt meg, a Kvájzer káplárt ütötte meg a guta, vagy az a Mátyás, ott az alvégen /aki mellesleg Zselits volt/ halt bele a fejfájásba.) Szóval, akár ennek függvényében is állhatott a pap keze az íráshoz az adott pillanatban.