Azt mondod, hogy "tele vagyok zavaros elképzelésekkel". Nos, jó.
Oszlassuk el a zavaró tényezőket.
A fényóra elv szerint az alsó ábra szerinti irányban haladnak az időben egymást követő fotonok a külső megfigyelő szerint.
Miközben a belső megfigyelő a merőlegesre állított lézerből kilépő fotonok
vektorát merőlegesnek is látja.
A sorozatlövő fegyverrel merőlegesen lövő, a vonaton utazó vadász lövedékeinek
ha nem lenne tehetetlensége, akkor a felső ábra szerint haladnának a lövedékek
szintén a külső megfigyelő szerint..
Ugyanakkor a felfelé irányba mutató nyíl irányába kilépő fotonok útjába egy 45 fokkal elforgatott tükröt helyezünk, akkor a fotonok a felső ábra szerint haladnak
Csak reménykedtem, hogy megérted abból, amit írtam, aztán már tudod a választ a kérdéseidre...
De hát úgy tűnik, a remény hal meg utoljára.
Tele vagy zavaros elképzelésekkel, és sajnos képtelen vagyok elmagyarázni neked ezeket az egyébként egyszerűnek látszó dolgokat. Ez eléggé elkeserít, de hát mások se képesek erre, bele kell nyugodnom.
Van egy látszólagos ellentmondás, persze. Az nem tetszik, hogy egy t1 időpontban mindkettő a saját origojára mutat: "t0 időpontban itt volt". A két origo pedig nem esik egybe. Ez látszólag ellentmondás.
Valójában pedig nem az. Ellentmondás akkor lenne, ha egyik állítás felhasználásával cáfolni lehetne a másikat. Márpedig ez nem megy, ugyanis ha megnézi, a másik origoja hol volt t0 időpontban, akkor látja, hogy pont egybeesett az ő saját origojával, tehát egyetértés van.
Ezt érdemes kicsit körüljárni, mert pontosan tudom, mi zavar itt téged, meg talán Gézoo-t is, bár ő szerintem olyan zavarosan gondolkodik, hogy sose lehet egész biztosan tudni, éppen mit és hogy ért félre.
A és B rendszer origoja t0 pillanatban egybeesik, és éppen ott tartózkodik egy x objektum is.
Tegyük fel, egy t1 időpontban a B rendszer origója az A rendszerben leírva már az a(1,0,0) helyen van.
Ez nem jelent se többet, se kevesebbet, mint amit mondott. Határozottan nem jelenti pl, hogy B azt gondolná, X objektum t0 időpontban az a(1.0.0) pontban helyen lett volna, csak azért, mert a kijelentés t1 időpontjában b(0,0,0) és a(1,0,0) történetesen éppen egybeesik.
Úgy tűnik, nincs nagy jelentősége annak, hogy a fényóránál egyetlen foton vagy fotonok egymásutáni sorozatának a nyomvonalát szemléljük.. Hiszen mindnek a haladási iránya egyformán előre mutató vektorú..
A belső megfigyelő szerint a piros és kék vektor mentén halad minden foton, (lövedék,) a külső szerint a zöldeken..
Ha csak! A belső forrás fotonjait a reggel ismételten beszúrt ábra alsó részén
a külső megfigyelő egymással párhuzamos tengelyen, ferdén felfelé haladónak látja.
No igen, de miután a külső forrás egy fotonja van párban a belső forrás egy fotonjával, így a párhuzamos tengelyű, egymást időben követő fotonok belső
eredetű fotonok mindegyikéhez, szintén egymással párhuzamos vektorú külső
foton fog tartozni.
A reggeli ábra felső felében, a haladási irányra merőleges vektorú belső fotonok
esetében, szintén a fotonok haladási tengelye párhuzamos, de a külső rendszer szerint haladnak így merőlegesen, ezért a belső megfigyelő rendszerében
fényaberrációsan hátrafelé hajlónak látszik az eredő nyomvonaluk..
Különben nem vezettem be új adatot. A kezdetektől kis téglalappal és közepére
merőleges kicsiny vektorral jelöltem a fotonokat. Ezzel is hangsúlyozva az egy-egy
foton saját vektorának helyét és irányát.
Ha már itt tartunk, megjegyzem, hogy a vonaton a belső megfigyelő által kilőtt
lövedék tengelyét az előbb hibásan a zöld irányba tettem, miközben a kilövés
(piros nyíl) irányába állt a puskacső és állt ezzel a lövedék spintengelye..
Viszont ekkor a fényóra elvvel nem azonosan analóg a példa.
Mert a fényóránál a fotonok (a veled korábban tisztázott fényóra elv érvényesülése
Ha már a lézert említettem. Reggel leírtam azt, hogy hogyan lehet a haladási irányra merőleges vektorú fotonokat produkálni a sebességtől függetlenül, a haladási irányba állított lézerrel..
Az ezzel kapcsolatos hallgatásod helyeslést jelent?
figyelj mormota látom te sem érted mit feszeget Gézoo
legyen két ir v relatve sebességgel
közeledésűkkor "A" ir beállít egy lézert a másik "B" ir irányába majd mikor egymáshoz érnek (koordinátaorigojuk egybeesik) kilő egy fotont
eltelik 1sec majd a 2 ir ből nézzük meg hol volt a foton 1 secel előbb
kérdés: hány valós rendszerfüggetlen térkoordinátát fogsz kapni ?
(itt arra gondolok hogy ugye mindkettő azt fogja állítani hogy az ő saját origójában ..de ez nyilván jelenleg már 2 független koordináta ..... DE a foton csak egy helyen volt !!!!!) de hol is ? válaszold meg vagy számold ki ... az adatokat te álaszthatod meg ....... :)
Kénytelen voltál bevonni egy új adatot, hogy az eseteket el tudd különíteni. A golyó mint kiterjedéssel rendelkező tárgy mechanikus hosztengelyét. Ez egy többlet adat. Valóban, ennek segítségével következtetni lehet arra, hogy a lövedéket kilövő puskának van-e oldallazó sebessége az adott rendszerben.
Ugyanezt megteheted pontszerű golyó esetében akkor, ha nem csak egy, hanem több, egymás után kilőtt golyót nézel.
No de ez egy többlet adat.
Ugyanez a helyzet, ha nem csak egyetlen fényimpulzust, hanem több közös forrásból származót tekintesz. Ha egy nyomvonalon futnak, a fényforrásnak nincs oldalazása az adott rendszerben, ha többön, akkor meg van.
Ha ezt teljesen megérted, akkor valószínűleg azt is észre fogod venni, hogy mindennek semmi köze valamiféle abszolut mozgáshoz. Csak attókl függ, hogy a forrás oldalazott-e az éppen választott vonatkoztatási rendszerben, vagy nem.
Az ábra felső részén a vonat rendszerében a piros a vonaton ülő vadász lövése merőlegesen a vonat haladási irányára, a zöld a külső vadász lövése ami a vonat rendszerében a kék pályán halad..
Az alsó ábrán a zöld szaggatott a külső vadász lövése és zöld folyamatos a
külső rendszerében a vonaton ülő vadász (egyébként a vonat rendszerében
a vonat sebességvektorára (fekete) merőleges (piros) veltorok eredőjeként..
A zöld vonalak a "nyomvonalak", vagyis ha kinagyítanánk a repülő lövedéket,
akkor azon tengely amelynek irányába haladva a saját szimmetriatengelye körül
a két lövedék haladási tengelye a vonat sebességével fog távolodni egymástól
Ez meg mi a szösz?! Nit értesz te haladási tengelyen?
Ezt azért lenne érdemes tisztázni magadnak, mert pont ez az, amit nem értesz rendesen, és el se tudtuk magyarázni neked.
Pl. a "nyomvonal" fogalmat a következőképpen lehet definiálni: a golyó tintás, súrol egy nagy papírt, a tinta rárajzolja a nyomvonalat. A vonat rendszerében egy olyan papírra rajzol, ami a vonathoz van rögzítve. Ilyen feltételekkel nyilvánvaló, hogy ez a tintavonal nem fog mozogni a vonathoz képest, párhuzamos lesz a másik vadász golyójának tintanyomával, és állandó lesz a két tintavonal közötti távolság.
A különbség abban lesz, hogy ha a két vadász géppisztollyal lövöldöz, akkor a vonaton ülő vadász golyói egyetlen tintavonalat rajzolnak újra és újra a vonatos papíron, a földi vadász golyói meg sok párhuzamos vonalat.
Egy földi papíron meg épp fordítva.
Kicsit megint reménykedni kezdtem, hogy talán mégis képes vagy megérteni ezt az egészet... :-)
a hajó rendszerét tekintjük tehát a hajó áll (mégha bármi máshoz relatíve mozogna is) innen az összes koordinátairányú szondamozgás szimetrikus .... azonos adatokat szolgáltatnak majd s a 4 es ikrek közül a 3 szondás egyforma idővel fiatalabb lesz ....
kis mellék a párhuzamos relative mozgása során jelentkező látszatszögének (nemtudom mennyire értelmezhető :) )
Hónapok óta figyelem a vitát, és úgy látom, hogy nem nagyon jutottatok előrébb. Mormotáékat kötik az előítéletek, te pedig nem tisztáztál néhány alapkérdést.
1. Hullámként, vagy puskagolyóként kell-e kezelni a fénysugarat (fotonokat)?
Ugyanis, ha hullámként kezeled a fényt, akkor a fényhullámnak lennie kell vezető közegének. Ez két következménnyel jár:
1. a fény csakis a vezető közeg rendszerében terjed minden irányban azonos sebességgel.
2. a fényforrás sebességét a fénysugár NEM veszi fel.
Ha a fényt hullámként kezeljük, két lehetőség van. A szoba (lift)
- vagy magával viszi a fény vezető közegét (mint például a zárt lift a levegőt)
- vagy nem viszi magával.
Ettől függően a fénysugár pályája a liftben más és más lesz.
Ha viszont puskagolyóként (részecskeként) fogod fel a fényt, akkor nem kell vezető közeg, de a fény sebességének függnie kell a kibolyátó test (puska) sebességétől. (ezt az elképzelést a tapasztalat egyértelműen cáfolja a fény esetében)
3. Amennyiben létezik a fénynek vezető közege, úgy a vezető közeghez kötött rendszer abszolút vonatkoztatási rendeszert jelent-e? (szerintem nem)
Szeretném tudni, hogy neked mi az álláspontod az előbbi alapkérdésekben.
Egyébként nagyon örülök, hogy te sem tekinted isteni kinyilatkoztatásnak a hagyományos felfogást, és képes vagy elfogulatlanul elgondolkodni ezeken a valóban érdekes problémákon.
Szerintem hamarabb jutsz el a megoldáshoz, mint azok, akik erre nem képesek.
A két vadász most máshogy lő, a vonatos merőlegesen, a talajos meg előre. Megint párhuzamos pályák alakulnak ki, a la Gézoo ezek is kijelölnek egy abszolut nyugvó rendszert.
Tehát most már két abszolut nyugvó rendszerünk lesz, az előző Gézoo&Teve szisztem, meg az új Gézoo&mmormota szisztem.
Ezen két abszolut nyugvó rendszer egyedülálló tulajdonsága, hogy mozognak egymáshoz képest.
Majd én megmondom a frankót: Két vadász egyidőben ad le lövést, de az egyik egy vonaton utazik és a menetirányhoz képest hátrafelé céloz, a másik viszont a sin mellett áll, és a menetirányra merőlegesen lő. Történetesen sikerült úgy lőniük, hogy a két golyó párhuzamos, vagy éppen egybeeső páyán mozog, ami Gézoo szerint bebizonyítja hogy a puskagolyók pályája "abszolút értelemben áll", tehát van "abszolút álló rendszer", továbbá a puskagolyókra nem vonatkozik a tehetetlenség törvénye, mivel a puskagolyók "nem sodródnak".