A válságot persze a takarékosság eltolja népességszámban. jelenleg az olcsó olaj luxusából (autózás, nyaralás egzotikus helyeken, fogyasztói javak* cseréje 1-3 évente) kb 500-700 millió ember részesül (bizony, Mo. lakói is vagy 30%-ban), a 6-6.2 milliárdból Takarékosság esetén ez 1-1.5 milliárd ember lenne, a (mondjuk 10 md-ból)***
* Ezek tipikusan számítógép-jellegű dolgok (DVD lejátszó, mobiltelefon, iPod, stb), de a hollandoknál BÚTOR cseréje!!! Őrület.
**exhas becslés, kb USA +EU+Japán lakói, meg néhány a többi ország (Kína-India-Dél-Am) uralkodó rétegeiből, de utóbbit elhanyagoltam. Szaud-Arábiát szintén...
*** még inkább ex-has, az exp. természetének ismeretében
gond nélkül a mostani felhasználás kb egyharmadára lehetne szoritani a lakossági üzemanyagfelhasználást.
A becslés igaz, de lényegében alig tolja el a válságot IDŐBEN. A korlát nélküli növekedés időfüggvénye exponenciális (mérhetjük olaj- vas, stb felhasználásban, népszaporulatban, stb). Az exp. fv. KÖZELÍTÉSE "könyökszerű" (egy vízsz szakasz, ami függőlegesbe megy át) - dióda karakterisztika, VAGYIS: a takarékosságal a könyökön mész lejjebb (függőlegesen), de vízszintesen nem mégy arrébb.
Talán nem jól tekintünk a problémára. A külföldi befektető (de a magyariparmágnás is - aki nem létezik) logisztikát vár el. Hogy a világban megszokott sebességgel jusson el az áru, amunkaerő is az információ A-ból B-be. Ehhez nyilván olyan megoldásokat ajánl (hisz nem feltaláló), ami máshol van és működik. Ha tudunk elfoagdható alternatívát, elfogadja
Információban jók vagyunk (hozzuk a világszintet, nem úgy, mint 20 éve), kb. a világ által használt eszközökkel. Megkockáztatom, hogy EZ nem jelent erőforrás-válságot (bár hallunk "peak-Cu" -ről, hogy a speciális ötvözőkről ne szóljunk. Talán az ezüsttel nem lesz gond(?). )
Az autós logisztika szerintem a mai formájában zsákutca, de nem tudom , hogy kerüljük ki a KÖVETELÉST. _Mai_ árarányokkal a vasút drágábbnk tűnik - nem mehet minden szaros üzemecskéhez iparvágány.
Nagy tévedés a haditechnikát "egydimenziós piramisként" modellezni. Inkább több piramis van, melyek átlógnak egymásba.
az atomrakéta nincs minden szempontból a piramis csúcsán, mert nem lehet bizonyos feladatokat megoldani vele. Legyen szó adószedésről vagy határellenőrzésről. Elgondolkodtató tény, hogy szinte semmi nem ment ki a divatból, ami az 1. vh-ban (vagy az amerikai polgárháborúban) használatban volt! Az íj és a (fa) vitorláshajó kivétel.
Szerintem az atom még az elrettentéshez sem teljesen elég. (Bögöy olvt. ezt másképp látja, de annyi baj legyen:) )
Nem, én eredendően pécsi pógár voltam, és enyhén szólva gázosként értékeltem hogy Pécsre nem is terveztek ótópályát. És ezenközben testközelből figyeltem, ahogy Pécs ipara lepusztul, elmenekül, illetve nem épül fel. Van Budai Vám-tól kicsit keletre egy ipari park. Óriási szabad terület, ezen amikor én elhagytam a várost összesen két üzem állt, az egyik az Elcoteq-é, a másik meg valami müanyag föccsöntő üzem. Összevissza dolgozott bennük 1200 ember. Köszönhetően Toller SétatériBuli Lászlónak. Nagy tapsot neki!
Már akkor is rigorózusan kerestem az összefüggéseket, hogy ez vajon miért van...
Még a horvát autópálya is túl jó a Balkánra, meg ide is.
Mi gazdasági okból építünk közutat, nem azért, hogy a felső tízezer ott próbálgathassa az 500 lóerős autóit (meg a lakótelepi fiúk az eggyesgolfjaikat. )Hanem hogy ide épüljenek olyan gyárak mint az Audi győri vagy az IBM fehérvári üzeme.
Ezért a 2x2 sávos autóút (olyan, mint a 8-as Várpalota és Veszprém között) bőven elég lenne. Gazdaságilag betöltené a rendeltetését az is.
Amikor már az összes egyszámjegyű főút 2x2 sávos lesz Pesttől az országhatárig, és lesz egy 2x2 sávos összeköttetés Debrecen-Szeged-Pécs-Szombathely közötti íven (ez még nagyon-nagyon messze van), akkor lehet következő lépésként a szintbeli kereszteződéseket kiiktatni. Erre van pénzünk (többre nem, ez jól látható).
Nem, a külföldi befektető valóban a megfelelő infrastruktúrát és közlekedést várja el, de ez nem feltétlenül jelent autópályát. A Horvátországi autópályák kb: 60%-a például a mi szabványaink szerint legfeljebb autóútnak minősülne, erősen kanyargós vonalvezetés, hosszú szakaszokon nincs is leállósáv és/vagy középen elválasztósáv, mégis tökéletesen ellátják a feladatot. 220-al tényleg nem lehet végigdöngetni rajtuk, de elvileg 130-nál gyorsabban nem is szabad - és arra még jók, lehet előzni, probléma nélkül haladni.
A mi új autópályáink tényleg túl jók. Jobbak a környékbeli országokénál, talán fölöslegesen is jók. És érzésem szerint túl sokat költünk a fenntartásukra is, naponta járok az M7-en és az M0-án, főleg ez utóbbi esetén mély meggyőződésem, hogy a permanens korlátmosások és a teljesen ötletszerű "felszedjük az elválasztó betonelemeket és 100 méterrel odébbrakjuk őket" című folyamatos sagák egyértelműen valami haveri brancs lenyúlási tevékenységének részét képezik, mert értelmük teljesen egyértelműen, jól láthatóan nincs.
Mellesleg az M0-án már most látható, hogy nem bírja a terhelést, oda 2*3-4 sáv kellene, és sokkal jobban szervezett le-felhajtási lehetőségek.
Egyszóval egyetértek azzal, hogy a közlekedési infrastruktúrát fejleszteni kell, mert ahova normális úton, megbízhatóan nem lehet eljutni, oda nem is fog semmi menni, de ennek nem az autópálya az egyetlen és kizárólagos módja.
A tankot már évszázadokkal, sőt, évezredekkel korábban előre látták. A maga szintjén használták is, gondolj csak akár az ókori harci szekerekre, akár Leonardo agyalmányaira, akár a husziták szekérváraira.
Az atomfegyver ott jelent új fejezetet, hogy olyan fajlagos pusztításra képes, amely semekkora hibaszázalékot nem enged meg a védekezésben. Egyetlen átjutott termonukleáris töltet is teljesen elpusztít egy nagyvárost, márpedig egy tucat valódi és ezer kamu töltet közül egy pár át fog jutni bármilyen védőrendszeren. 100%-os hatásfokú elhárítórendszerek soha nem voltak, valószínűleg nem is lesznek - márpedig itt ennél kisebb nem elég...
Az autópályákról meg az a véleményem, hogy a közlekedésfejlesztés létfontosságú, ám ez nem kizárólag autópályaépítést jelent. Ha autópályák helyett kétszer-háromszor annyi tényleg jó minőségű gyorsforgalmi autóutat építünk, akkor az pont ugyanannyit ért volna gazdaságélénkítés szempotjából. Nem igaz, hogy az ipar oda megy, ahol autópálya van - oda megy, ahol jó megközelíthetőség, megfelelő infrastruktúra van.
"bele voltam zúgva az autópályák gazdaságélénkítő hatásaiba, de az élet azt mutatja, hogy ezek egy igen szelektív gazdaságot "élénkítenek"."
Azaz időközben a polgárikörös szabadnépfélórákon kiokosítottak, hogy van jó és rossz gazdaság, jó és rossz gazdaságélénkülés. :-)) Hiába, a munkásmozgalom ideológiai képzése elengedhetetlen az osztályharc fokozásához. :-))
Igen, kell autópálya, csak nem mindegy hogy milyen áron. Ha vártak volna még 2-4 évet (mert ők is csak a GyF ciklusban kapcsoltak rá) Úniós pénzből, keményen ellenőrzött pályázatokon keresztül, viszonylag alacsonyabb korrupcióval terhelten építhettük volna meg őket. Ebben a verzióban a magyar államanak 1km autópálya lett volna 400millóban - és lehet hogy sokat mondok.
Ezt annak idején én sem így gondoltam :(( bele voltam zúgva az autópályák gazdaságélénkítő hatásaiba, de az élet azt mutatja, hogy ezek egy igen szelektív gazdaságot "élénkítenek".
"Mi a valódi oka annak, hogy most nem szaporítóreaktorok működnek? (nyilván nem a zöldek, hiszen ők a rendes reaktort sem engednék ha rajtuk múlna)"
A zöldek, de nem közvetlenül. A hetvenes évekre nyilvánvalóvá vált, hogy az atomenergia nem fogja olyan könnyen átvenni az olaj szerepét, mint azt a negyvenes évek végén prognosztizálták. Kb. ekkorra ismerte fel a Szovjetunió, hogy a nyugati antinukleáris mozgalmak pénzelésével komolyan képes átformálni az európai közgondolkodást. A nyolcvanas évekre a mérgezett gyümölcs beérett (még most, itt a topikon is szüreteljük), és az egészet megkoronázta a csernobili balfaszság. Ekkor az európai országok zöme leállította a fejlesztéseket, tehát a szaporító-reaktor kutatások nem kaptak költségvetési pénzeket a magántőke pedig nem mert beleinvesztálni, mert úgy nézett ki, hogy az atomenergia békés felhasználása végleg lekerül napirendről. Exportálni sem lehetett a technológiát, mert a fejlődő országok előtt lezárta az utat az atomsorompó-egyezmény.
Mára szerencsére a trendek megfordultak. Ha mi nem fejlesztjük ki, nem építjük fel a jövő atomerőműveit, akkor megteszi helyettünk Japán, Korea, Kína, India. Van rá pénzük, képzett munkaerejük és nincsenek zöldidiótáik.
Szvsz elsősorban az, hogy amikor az elhasznált fűtőelemből utólag ki akarják vonni a keletkezett plutóniumot(hogy aztánán újra fűtőelem legyen belőle) a kiégett fűtőelemben lévő sugárzó anyagot óhatatlanul össze kell keverni azokkal az anyagokkal, amivel a plutóniumot kiválasztják a többitől.
A sugárzó anyag meg olyan mint a hordó bor és a pohár pisi sztorija. Akármennyi tiszta vízhez elég egy kis sugárzó anyagot adni, és akkor az egész sugárzó lesz, és általában ez egy egyirányú folyamat. Elméletileg csak a benne lévő sugárzó anyag ami radioaktív, a víz amivel összekevertük nem, de nem tudjuk tőle teljesen megtisztítani.
A másik, ami atomerőművekre általánosan igaz: a biztonsági kockázatok, a nagy tőkeigény, macerás előírások stb. atomerőmű építés egyáltalán nem akkora üzlet, mint a sztereotípia sugallja. Ehez képest egy szaporítóreaktor még drágább - ez az üzemanyagon spórol, az viszont eddig is relatíve olcsó volt.
Az atomerőművek óriási hátránya a fosszilis cuccokkal szemben, hogy míg a CO2 az egész világot szennyezi, az egész világon egyenletesen oszlik a tehelése, addig a sugárzó hulladék annak a sara aki felhasználta az atomenergiát. Nem lehet a szemetet másokra testálni.
"Az persze már a másik véglet amit Fletóék csinálnak amikor erőn felül építik az autópályákat a WC-re is..."
Micsoda? Az ország nyolc elsőrendű főútvonalából négy van autópályásítva, átlagosan félig-háromnegyedig. A Budapesti körgyűrűnek harmada ha megvan, az sem autópálya végig. Az átmenő forgalom a Rákóczi úton dübörög. Kb. Minszk vagy Tirana van így lemaradva. Kijev, Bukarest, Szófia előrébb tart.
Eddig az volt a baj a mindenkori kormánnyal, hogy nem épít elég autópályát, azt is lassan.
Viszont a bölcsészek és más sötétzöldek akik azt hiszik hogy a konnektorból jön az áram szintén nemigen tekinthetők mérvadónak. Mellesleg a szaporítóreaktorokkal minimalizálni lehetne az erősen sugárzó hulladék mennyiségét, de ehhez az kell hogy az odavezető sínekhez ne láncolják magukat oda a sötétzöldek...
Az utak már a római időkben is stratégiai jelentőségűek voltak, és nem csak a katonaság szempontjából. A mi elmaradottságunk egyik oka is az úthálózat hiánya volt még az 1800-as években (emlékezz csak miket írt anno Jókai az Egy magyar Nábob-ban). Ha nem tudod a búzádat kivinni az európai piacra és nem tudsz korszerű termelőeszközöket behozni akkor már az is szép lesz ha nem faekével kell szántanod... Az persze már a másik véglet amit Fletóék csinálnak amikor erőn felül építik az autópályákat a WC-re is...
Az oroszok speciális eset voltak. Ott a németek támadtak, az oroszok (némi segítséggel) szarrá verték őket (a saját területükön) majd a legyengült ellenfél után jöttek be (akiket ráadásul a másik irányból is támadtak). És akkor még nem voltak nagy hatótávolságú rakéták és atombombák. Az a helyzet és ez a helyzet nem ugyanaz a helyzet...
A támadófegyverekkel könnyű mindig lépéselőnyben maradni. A rakétavédelmi rendszerek mindig is korlázotott kapacitásúak lesznek, képesek lehetnek egy adott területet megvédeni néhány ICBM-től.
De tömeges támadás elleni védekezés még az USA-nak sem terve. Gyakorlatilag kivitelezhetetlen, már csak azért is, mert ésszerű energiaráfordítással elérhető, hogy egy-egy ICBM már közvetlenül a kiégés, a légkör elhagyása után szétváljon tucatnyi robbanófejre, és akár több száz, sőt, több ezer kamucélpontra, amely azonos radarkeresztmetszetet mutat. Ezeket mind levadászni teljesen kilátástalan.
Az ICBM-ek tömeges alkalmazása az a fegyver, amire belátható időn belül nem lesz ellenszer. Ami erre alkalmas lenne, az valószínűleg önmagában már jobb fegyver lenne náluk...
Ergo a mostani elrettentésen alapuló egyensúly meglehetősen tartósnak ígérkezik. Nem véletlenül nem is volt nyílt konfrontáció az atomhatalmak között a II.világháború óta, és nem kizárt, hogy a XIX. század lesz az első olyan, ahol a nagyhatalmak közvetlenül nagy háborúkba nem keverednek, legfeljebb korlátozott, helyi konfliktusokba. Irak várható tapasztalatai alapján talán már azokba sem...
Azt próbálom megértetni veled, hogy a két dolog nem keverhető. Nem lehet élvezni az ipari civilizáció előnyeit és eltekinteni a hátrányaitól. Ha tüzetesen szemügyre vennénk a te kisvárosi életformádat, biztos, hogy te is bőséggel fogyasztod az ipari civilizáció áldásait a vezetéke víztől a villanyon át a mobiltelefonig, internetig vagy akár a nagyüzemi állattenyésztés áldásaiig.
Ha mindenki csak addig fogná vissza a fogyasztását, mint te vagy én, akkor a probléma egy része oldódna csak meg, ha úgy tetszik, kitolódna egy évtizeddel a peak oil. Én azt ajánlom, hogy hogy nézzünk mai civilizációs szintünkön megvalósítható alternatívák után, mint pl. az atomenergia, amely ezek közül a legkevésbé környezetszennyező (szemben pl. a széntüzelés visszahozatalával). Te ezzel szemben azt ajánlod, hogy magának a civilizációnak a specializációra épülő munkamegosztását bontsuk le és térjünk vissza az ipari forradalom előtti gazdasági állapotokhoz. Erre mondom én azt, hogy ez az emberiség nagy részének kipusztulásához és a maradék végletes elnyomorodásához vezetne, ami nem áll arányban azzal a nyereséggel, hogy minden antinukleáris sötétzöld nyugodtan aludna.
Nagyon nehéz megcsinálni technikailag. Nagyon nagy feladatot kellene teljesítenie. A NATO-nak (az USA-val együtt) rengeteg rakétája van. A kínai ipar nem itt tart, hogy belátható időn belül kifejlesszen egy hatékony rakétaelhárító rendszert, ami több ezer egyszerre indított nukleáris rakétát elfog.