Érdekelne, hogy aki termel medina szőlőt és készít belőle bort is, legyen olyan kedves írjon róla valami jellemzést, például mennyit terem, milyen cukorfokkal érik, milyen minőségű a bora, mivel érdemes házasítani, borversenyre érdemes e elvinni ha jó minőséget ad.
Én is egyet értek az előttem szólóval. Ha a vesszők jó erősek nyugodtan el lehet hajtani karnak, viszont a virágokat valóban le kell csipegetni, illetve csak mutatóba hagyni.
Hajdanán az egyetemen is valahogy úgy tanították nekünk, hogy minél hamarabb neveljük ki a kart, mert így kevesebb sebzési / metszési felületünk lesz.
Szerintem lehet hagyni kart, de termést csak mutatóba. Nekem az oltványom kb. 3 méter magasra nőtt az első év végére. A második évre lehajlítottam karnak, de a virágkezdeményeket leszedtem. A harmadik évben már 1-1 fűrtöt hagytam mutatóba.
Érdekes a magyar nyelv, no meg az is, ahogyan mi a magyar nyelvet használjuk. Azt kérdezed lehet-e már hagyni kart a tőkén, és egy egyben a válasz is megadod, hiszen azt írod erősek a gyökerei és vastagok (jó erősek) a vesszői, tehát a termőkar meghagyásának a lehetősége adott, vagyis lehet.
Persze, ha azt kérdeznéd, hogy bár lehet, de szabad-e hagyni termőkart a két és féléves tőkén, az már egy egészen más értelmű kérdés.
Ami engem illet, az idén még nem hagynék, hagynám a tőkét tovább erősödni, jövőre viszont már igen.
2006 őszi ültetésű biankán lehet-e már hagyni kart? Jó erős vesszői vannak,ahogy néztem a gyökerei is erősek(véletlenül a tárcsa valahogy kivágott 1 tőkét és kiástam).Viz van,mellettem nádas van.
én is így csináltam,hogy 2-3 db 2 rügyes vesszőt hagytam a fürtön és hagytam egy 5 rügyest.nem egy könyvet olvastam végig emiatt,nehogy elrontsam.emiatt lettem le"szamarazva" meg stb.kicsit el is ment a kedvem az egésztől,de örülök h nem tontottam el.
Ez erősen fajtafüggő - pláne csemegeszőlőnél; míg egy Mathiasz Jné musk. 1-2 rügyes csapokon is rogyásig terem addig egy Afuz Ali csak a 4-5 világos rügy után kezd normális fürtöt adni. Azért általánosságban elmondható, h. a csemege fajták jobban szeretik a hosszabb csapot/félszálvesszőt. Na ez fejművelésen nem olyan könnyű. ÉN egy hosszabb -3-6 rügyes- vesszőt mindenképp hagynék tőkénként, mellette 2 db 2 rügyes csapot és megnézném nyáron hogy rakódik be fürttel. Figyelni a hosszabb csap hajtásaira - kötözni, válogatni. Egy fiatal tőkét azért óvatosan terhelni még 8- 10 rügy elég tőkénként
ma megint lent voltam a telken,és kis vitám volt az egyik rendszeresen átjáró szomszéddal.Szerinte rosszul metszettem meg a szőlőimet.
csemegeszőlőim vannak,fejművelést alakítottam ki rajtuk,a tőkefejeken 3 ill. 4 vessző van.a talaj homok,rendszeresen van műtrágyázva és szarvasmarha trágyázva.
az lenne a kérdésem,hogy ilyen művelésben hány tiszta szemre kell visszametszeni a szőlőtőkén lévő vesszőket?
Fagykár nem volt, bár igazán nagy fagy sem volt... a juhfark vesszők hagyományos módon combosak, a többi az normális. 8-10 szemre ment a metszés. A tavalyi terméssel olyannyira elégedett vagyok, hogy a jégverés-lisztharmat-rothadás szentháromság átokfenéje közben csak egy komolyabb adag törkölypálesz után mertem reménykedni, hogy ilyenre kigurulja magát a dolog.
ma lementem a telekre és sajnos szomorú vagyok.a seedles és kismis fajták hiába voltak védett helyen elfagytak, vagy a csirkézés alatt befülledtek és megrohadtak.lehet a -17 fok tett be nekik.de kifagytak az irsai olivér tőkék és a kaxpe fajtám is.a kaxpe már tavaly is nagyon kínlódott,úgyhogy ezen nem is csodálkozom. nálatok mi a helyzet?
Hétvégén lettem kész, 8-10 világos rügyre (4-5 kétrügyes csap a 2x1 m-es térállású tőkéken). remekül teleltek, fagykár nincs, (nem is volt nagyon -10 alatt itt) a vesszők jól beértek, tán túl vastagok is voltak de ez fajtajelleg és az alul terhelés miatt is van. Tavaly kb 180-190 termő tőkéről jött le hasonló terheléssel 250 l. Bor nagyon ígéretes most derítem, a présmustját külön üvegballonban erjesztettem; egy marcipános jellegű édesbor maradt belőle. A színmustból se lett csontszáraz, de azért az más világ :).
Aktuális téma: hány szemre metszetek? Ez a kérdés nagyon általános, de a lényeg: hogyan teleltek az ültetvények, milyen a vesszőtermés, és a tavalyi terméssel mennyire vagyunk elégedettek? Itt nálunk Bükkalján nem láttam jelentős fagykárt (eddig), a metszés javát ezután fogom csinálni. A nyár elég száraz volt, a szeptember hideg, esős. Ezért az átlagos mennyiségű és minőségű termés mellett nem látom túlterheltnek a tőkéket, átlagos a vesszőerősség is.
Amiért most plusz költséget és munkát fektetsz be, azt később visszakapod. "Befektetés nélkül nincs haszon". "A költségcsökkentés is pénzbe kerül először".
Végül infó hiányában elővettem a 'józan paraszti eszemet', és az előírt mennyiség kb. 3-4 szeresét dolgozom be az árkokba 3 rétegben. Feltételeztem, hogy a gyártó által megadott mennyiségek az egyszeri beforgatást veszik alapul, ami kb. 20 cm talajréteg lehet.
Köszi, Nálatok a 2 pont.., nem tudom honnan vettem a 80 centi mélységet... Megvannak a trágyák, reggel kezdjük az ásást - végre. A dilemma az, hogy négyzetméter/kg ill. literben van megadva a felhasználásuk (az egyik: 80m*m/60 liter/(zsák), a másik: 500kg/ha); azaz mivel csíkosan ásom az árkokat (tehát fél méter széles árok fél méter szünet) így milyen területtel számoljak ill. az is zavar, hogy csíkonként (az új mélység szerint ami 60 cm mély) 2.4 köbméter földet forgatok meg ami térfogat m*m*m és emiatt úgy érzem nem helytálló a m*m/kg ill. liter trágya meghatározás!?! Egyszerűbben kérdezve: milyen területtel számoljak a 8m hosszú *50cm széles *60cm mély térfogatból? - vagy túltrágyázni úgysem lehet? SOS köszi, etil...
A legmélyebben a rigol eke szánt, 60-70 cm mélyen. A 80 cm szerintem is sok, a 60 cm is messze bőségesen elég. Egy ásónyomot spórolhatsz: szerintem megéri.
50 cm-nél mélyebbre ne rakj trágyát, mert csak lecementálódik, nem hasznosul. A kétféle trágyát vegyítheted, de arra figyelj, hogy amikor megbontasz egy zsákot, azt egy napon belül forgasd be, mert a nitrogéntartalmának 40%-át is képes elveszíteni ha csak áll a földre szórva.
Annyira összetaposni nem tudod, hogy tömörebb legyen, mint az ásás előtt - idővel úgyis tömörödik majd.
Csak ültetéskor kell locsolnod, most csak kimosnád belőle a trágyát. Minden gyökérmaradványt benne hagyhatsz, majd szépen belerothad.
Sziasztok! Köszönöm az eddigi infókat! Az oltványok szabad gyökeresek lesznek, konténerest' akkor veszek ha most nem sikerül a teljes területet előkészítenem a tavaszi ültetés időszakára (ezek nyáron is ültethetők tudtommal). Ha van kipróbált' oltványtermelő/kereskedő elérhetőségetek Abasár, Gyöngyös ill. környékéről (tudtommal ez a jónevű' terület esik hozzám legközelebb) azt szívesen várom... Megtörtént a próbaárok ásás (nem gyengén vagyok kipurcanva'): 8m*50cm*80cm pihenőkkel együtt 4 óra alatt teljesíthető azaz ha az időjárás is engedi akkor sikerülhet 7*8*3 tőkehelyet előkészítenem (se kézi földmunkás se Bobcates céget nem sikerült találnom (Verőce ill. Vác), de már nem is bánom). Rengeteg gilisztát, egy qkacot és két fekete bogarat találtam ásás során. Könnyebbnek tűnik derékilag egy teljes árkot kiásni (főleg, hogy majd egymásba forgatom őket), mint ültetőgödrözni. Megrendeltem 5 zsák Bactosolt és gondoltam még pluszban veszek Mabako istállótrágyát is ( ez érhető el a környék üzleteiben, http://www.mabako.hu/cegtortenet.html ). A fő kérdés, hogy technikailag hogyan keverjem a földbe? Elképzelés: Van egy üres árkom, elkezdem ásni a másik árkot rétegenként haladva lefele és a tartalmát fokozatosan átdobom bele, majd rétegenként rászórok a trágyákból és belegereblyézem.... Pár hülye kérdés: - Vegyítve használhatom a két trágyát, vagy inkább rétegezve, vagy a Bactosolt fentebbi rétegekbe a másikat lentebb? - Beleállhatok a feltöltés alatt álló gödörbe, vagy csak kívülről dolgozzam meg - vagy ha feltöltődött akkor tapossam meg (azaz tömörítsem a tetejét)? - Locsolással kell-e iszapolnom vagy azt majd csak ültetéskor? - Gyökérmaradványokat hagyhatok benne komposztnak' vagy szigorúan távolítsam el?
Üdv, etil....
ui: Kiiszom a borhűtő tartalmát és abban fogom tárolni az oltványokat felhasználásig:)
Szerintem 2 méteres sorközzel, és 1 méteres tőtávval ültetheted. Így 4 sorod lesz. Én a tavaszi ültetést többre értékelem, talán biztosabban látod az eredményt. Miért? Ősszel kell megforgatni, betrágyázni a talajt, a téli 4-5 havi csapadék beszívódik a talajba, a trágya tavaszra kezdi kifejteni a hatását. Az oltványokat, vesszőket ősszel kell beszerezni, a télen fagymentes helyen kell tárolni, és tavaszra kiderül, hogy melyik az életképes. Ősszel mindegyik életképesnek tűnik. Ősszel, ha nem kellően előkészített talajba, nem a kellő időben, és szeszélyes időjárási, talaj viszonyok között ülteted, (magyarul soha nem tudod, hogy ősszel az ültetéskor minden feltétel optimális-e), akkor az eredés bizonytalan. A tavaszi ültetéskor adott egy gondosan előkészített talaj, áttelelt, erős oltvány, vessző, és javuló időjárási feltételek. Fajtakiválasztáskor ajánlatos a környéken szétnézni a többi termő szőlőben, mert rengeteg tényező befolyásolja egy adott fajta termőképességét. Mindenképpen ajánlani tudnám az új, korszerű fajtákat, közülük például a Nérót. Több árusítóhelyen találsz fajtaleírást, keress Google!
Ez a konténeres (gyökeres) oltvány - lehet emberünk (és én is) a szabad gyökerűre gondolt, amit nagy tételben árulnak az oltványosok. Én négy éve mikor telepítettem 6 db 25 m-es sort abból 2-t kiásattam barátom kubikosaival lövészárok szerűen - a másik 4 sor csigás lyukfúróval készült. Látványosan erősebbek az árkos telepítés szőlőtövei; a melósok kész voltak vele egy nap alatt és ha jól emlékszem tán 5000 ftot adtam. Igaz ez őszi ásás volt - az árok aljára ment a gombakomposzt, rá vissza a föld, és tavasszal - ültetőfával csak kis luk befúrása a laza forgatott talajba. Ezt javaslom - jobb mint egymástól méterre gödröket ásni...