Hááát azért ahogy a löketnél vastagabbra emeljük a vastagságot szerintem leromlik a forgács eltávolítás nagysága és ezzel a hatékonyság is.Persze ez az anyag tipusától és a vágás irányától és a lap fogazásától is jelentősen függ.
Ja meg van egy megoldás ahol a támasztógörgő nem a pengét hanem a lökőrudat támasztja. Ruszki dekopíroknál van. Itt nem lenne gond a köszörülgetéseddel.
"Nehéz frankón megmondani, hogy mennyi a valós lökete - mert elég nagy a holtjátéka és az nem tudom, hogy az hogyan viselkedik vágás közben."
Ez olyan tipikus politikus duma. Az alsó és felső holtpont különbsége a löket függetlenül itt a holtjátéktól és egyéb fölösleges dolgoktól.A talptól milyen magasan van a támasztógörgő és megértjük hogy mit értettünk félre.Mert ha olyan magasan van a támasztógörgő akkor nem értem hogy nem ver bele a lapbefogó. Ezt az egész csodát amit előadtál valami viszonylag kicsi löket esetén tudom elképzelni. Kis löket esetén pedig vastagabb anyagot nagyon szarul vághat mert ugye nem hordja ki a forgácsot. Lehet hogy ez spéci alu vágó dekopír.
Nehéz frankón megmondani, hogy mennyi a valós lökete - mert elég nagy a holtjátéka és az nem tudom, hogy az hogyan viselkedik vágás közben.
Tény, hogy egy 100x30x3 -as zártszelvény egyik oldalán kényelmesen tudtam vele lukat vágni - anélkül, hogy beüssön az aljába.
Nincs most itt másik dekopírom összehasonlításnak...de majd teszek fel fotót egy ilyen "megmachinált" pengével benne. Alsó-felső holtponton. Vagy akár vágás közben is.
Az lehet, hogy más gépeknek lejebb van a görgője - nem kizárt. Biztos nem előny, ha túl fent van, mert instabil(abb) lehet - dehát ez ilyen. Ennyiért mit akarok - még így is szép tőle amennyit már ment.
Jaaa: a gép csak 55 mm-ig vág, ezt írja rajta és csak 600 W-os. Úgy tudom, vannak 70-esek is, lehet, hogy ott más az ábra görgő-ügyileg. .
GPS, nekem is "sánta" ez a dolog. Valahogy nem fér a fejembe, hogy hogy csináltad.
Egyébként meg reklámértéke van annak a dolognak, hogy a vezetőgörgő minél közelebb legyen a gép talpához, mivel akkor tudja a lehető legjobban megtámasztani a lapot, és így a vágáskép így lesz a legjobb. Amennyiben a te gépeden a görgő néhány cm-re!!! feljebb van úgy el tudom már képzelni, de még ilyet nem láttam.
Táblásítás : sajnos nincs annyi anyagom, hogy figyeljek a szálírányra, a hibás részeket forgatom az aljára, véletlenszerűen kerülnek egymás mellé a fel- és lefelé hajló évgyűrűk. A lépcsőmnél is így csináltam és nincs vele gond. Szerencsére nagy fákból vannak, és bél a közelükben sincs. 4 centi vastag gyalulás után, a szélességük nem egyforma, 8-16 centi között változnak. Némelyiket hosszában is toldanom kellett, ferde lapolást használtam, mivel a toldott elem mindkét oldaláról közre van fogva, ez is bőven elég erős, és ez látszik a legkevésbé.
A káva körív, vékony szeletekből fogom laminálni (a kőris kiválóan hajlik), a fecskefarkazás is rendben van (8-9 centi vastag lesz a láb, van benne hely bőven). A gondom nem ezzel van, hanem azzal, hogy egy zárt kávás asztalnál a lapot nem fixen szokták rögzíteni, a káva megáll magában, mondhatni fix, önálló egység. Itt viszont a körívet leszek kénytelen a laphoz csavarozni, mert más megoldást nem látok rá, hogy a két oldal szépen fusson. Ha meg már a káva a laphoz van rögzítve, a lábat is muszáj lesz, mert egy rúgás és a fecske farka letörhet.
Ez nem az én gépem - ezt egyszer kölcsönkaptam és akkor döntöttem el, hogy nem veszek ilyet. Nem volt jó gép, nagyon nehezen haladtam vele - fogalmam sincs, hogy miért.
Nekem a létező legmezeibb gépem van (igaz, variós és pendeles) de annál a görgőtengely jó fél mm-el a talphoz mért löket felett van. Gyárilag van így, semmit se variáltam rajta.
Úgy teszem be a leköszörült lapot, hogy alsó holtponton egy kis lemeznek ütköztetem a vállat...és onnan visszatolok szemre valamennyit - a biztonságért. És abban a helyzetben megszorítom a prizmát az imbuszokkal. Ennyi.
Boccs, ha ezt nem lehet minden géppel megcsinálni - azt nem tudhatom. .
Ezért a le-nem-köszörült hátoldala simán támaszkodik még a görgőre - anélkül, hogy beütne (leérne) az anyagba.
És persze a leköszörült hátoldal soha nem érintkezik a görgővel mert akkor érdekes lenne. Ezt valami rajzon vagy fotón szemléltetni tudnád? Ehhez kevés a képzelőerőm vagy képzelőerőnk.
Egyetlen bosch géphez nem jó a módszered, nem volt jó a B&D gépemhez sem.
De te erre nem hívod fel a figyelmet.
Egyébként abból a képből, amit ide betettél én nem hiszem el, hogy az a görgőtengely 22mm-re van a talp aljától.Vagy az a lap, ami bele van fogva, nagyon széles akkor, olyan 10mm kábé, vagy szélesebb.....
Én ezért a te helyedbe elnézést kérnék - mert mindent azért te sem tudhatsz.
Nálam a görgő tengelymagassága picivel nagyobb, mint a löket. Ezért a le-nem-köszörült hátoldala simán támaszkodik még a görgőre - anélkül, hogy beütne (leérne) az anyagba.
Az enyémbe hál'Istennek bármilyen félét be lehet fogatni. Lukast-lándzsást - egyremegy. Volt már ilyen is, olyan is.
Van két prizma, azokba egy-egy hosszanti bemarás - és az egészet 2 darab M4-es, imbuszfejű csavar szorítja össze. Így aztán oda bármit befoghatok - ami lapos valamennyire :-))))
Nem olyan "úri megoldás" mint a gyorsbefogó - de legalább nem kell agyaljak a lap milyenségén. .
Aha, kösssz, így már világos. Nem tudtam, hogy más márka is használja ezt az "elfordítós" rendszert.
A párhuzamosságon meg ne bánkódj - úgyis a jel mellett kell haladni - ahogy mondod.
Komplikáltabb nyomvonalaknál néha igen érdekes szögben kell tartani a rajzhoz képest - hogy kövesse a vonalat. Biztos valami ravasz vektorok együtthatása miatt. .
Az én Einhel szúrókám is ezt az elfordítós rögzítést kapta. Igaz, pontosan beállítaniuk már nem sikerült, így a penge síkja nem párhuzamos a gép hossztengelyével, de mivel párhuzamvezetőt nem használok szúrófűrészhez, tulajdonképpen mindegy, úgyis a vonal mentén kell vezetni, majd mindegy, hogy merre áll... Van az eredeti kékre festett pengék mellett egy Bosch készletem is hozzá, így kijelenthetem: egyformák, rögzítésileg...
bizonyos gépgyártók ezt mások azt használnak. egy gyártón belül nincsenek változatok. A bosch a lándzsást használja, tök mindegy milyen a befogásuk. Teljesen mindegy, hogy tőcsavaros, vagy pattintós, vagy felültekergetős a késbefogás, gépgyártótól függ, hogy melyiket preferálja. A lándzsás az elterjedtebb, de a fűrészpengék dobozán fel van tüntetve, hogy melyik gyártó cuccához jó. Természetesen a mindenféle 1 hetes kínai gyártmányok nincsenek feltüntetve rajta..
Nézd: Ha sok pénzt adtam volna érte, biztos nem dobálom el a lemetélt maradékot....hanem új befogót köszörülök neki.
De anno, vagy másfél éve, 199 Ft-ért vettem egy komplet, 8 darabos fűrészlap-készletet a TESCO gagyi-standján - ahol minden 199 Ft volt. 8 lapot - 199 Ft-ért.
Olyan jeligére vettem, hogy ha 1 (egy darab) vágást kibír - már megérte.
Erre fel, annyi aluminiumot vágtam már azzal az 1 (első, befogott darab) lappal, hogy elképzelni se mertem volna. Hosszú-hosszú métereket - nemegyszer 5-ös anyagba is. És még mindig "szakállasak" a fogak ...vagyis akadnak a bőrbe. Eszem megáll.
Érdekes dolog azért ez is, hogy néha mi kerül a "márkás"-...és mi kerül a gagyi-dobozba? Néha van egy olyan érzésem, hogy ugyanarról a raktár-polcról csomagolják mindkettőt. .
Megcsináltam a tartót, működik (vésőket már eddig is wd40-el befújt vizes csiszolópapírral fentem ami üveglapon fekszik). Az elkészítése nem nehéz (másodikra sikerült eltalálnom azt a vágási szöget, amit 90-ből kivonva megkapom a vágóél felfekvési szögét, utóbbi olyan 52 körül volt). Harmadikra meg már tölgy helyett kőrisből csináltam, azt nem repesztik szét a csavarok :-)
A félkör-fűrészt, egy gyémántos-félkört csempének, egy szélesebb és egy keskenyebb sima-egyenes fűrészt...és a delta-talpat, 2-3 smirglivel. Ennyi.
A fűrészekkel viszont csak óvatosan....mert én csak megmutattam az egyiknek egy kis vas-alapú vágnivalót...de máris fényesek lettek a fogai. Azonnal abba is hagytam.
Szóval nem egy "vasfűrész", az biztos - inkább rézre-alura és egyéb puha-holmira valók.
Nekem nagyon-nagyon gyanús, hogy a szerszámok nem csereszabatosak más márkával. Elvégre a Bosch-dekopír gyorsbefogós pengéiről se tudom, hogy stimmelnének-e más géppel is. .
Ez egy örökölt műhely, és egyelőre nem tudtam rászánni magam nagyobb korszerűsítésre, de már ettől a behavazástól függetlenül is gondolkodtam egy fóliázáson, mert egy viharos szél nem csak a porhavat, hanem a port is befújja. Majd ha megjönnek a jó idők, neki is látok. Fűtést nem is tervezek, lehetetlen lenne felmelegíteni, födémet meg nem akarok tenni rá, mert akkor elveszítek egy csomó tárolóhelyet, ugyanis egy rakás cucc helyhiány okán a gerendákon dekkol. Nem véletlen, hogy mostanában csak gépészkedő és vasaló hozzászólásaim voltak, famunkára nekem szinte totál alkalmatlan ez az évszak. Bár két hete kivételt kellett tennem, mert a fiam a barátnője családjának egy lámpát készített karácsonyra, de csak a vágás-marás-csiszolás volt abban a műhelyben, a ragasztás és felületkezelés az itthoni pici műhelyféleségemben történt.
Ez a késbefogó bigyó nekem is nagyon tetszik, bár egyelőre nincs nagy gyalugépem, de majd valamikor lesz, és jól jöhet az ötlet.
Most asztalhoz táblásítottál, érdekelne, végül is melyik verzió szerint végezted: a szokásos módon, váltva, vagy egy irányba forgatva a léceket, ahogy már korábban volt róla szó asztallapnál? A lábat fecskefarkas beeresztéssel szerintem nagyon stabilan tudnád rögzíteni a kávához, lehet, hogy itt is úgy van, csak az nem látszik, ugye.
"....létezik a széles rögzítésű, de a fogazott szakaszon elkeskenyített verzió is..."
Bizony-bizony - a dekopír-pengét házilag is lehet tuningolni.
Én újabban a fémhez való lapok hosszát metélem le (mert ki az, aki 10-12 mm nél vastagabbat dekopíroz fémbe) - de a lap szélességét is simán le lehet köszörülni akár a felére is - és még mindig műxik.
Azzal aztán elég szépen lehet kanyarogni - még igen kis ívekben is. .