Ez tehát nagyon nem stimmel. Legfeljebb az lehet, hogy NAGYJÁBÓL ki akarták fejezni a RELATÍV fényességeket.
Persze, ez a helyes megfogalmazás. Eddig néhány fényképet láttam, és összehasonlitottam egy, a csillagokról máshol, más céllal készült fényképpel, és tényleg, NAGYJÁBÓL megegyezik, szvsz elfogadható, hogy nem véletlen.
Az 1 millió szerintem is erős túlzás, de a 100 ezer is csak úgy hihető ha mindenkit beleveszünk, a bányászt, a hajóst, a rabszolgákat, a piramis körül jó ha 10000 ember lehetett, több egyszerűen nem fért volna hozzá az épülethez. Ezeknek egy külön városuk volt és csak az építkezéssel foglalkoztak, pl: külön mosoda volt a ruhák számára, meg konyha stb.
Ha azt veszem egy "hatalmas" egyiptomi hadsereg 20000 főt számlált, és ezt is alig bírta el az állam , akkor kénytelenek vagyunk erősen redukálni a számokat.
Egyébként van egy olyan teória is , hogy a piramis köveit a helyszínen öntötték, így már működne a dolog, és megvan a titokzatos technológia.
A becslések megállják a helyüket. Egypitom ma is, az ókorban is a legsűrűbben lakott terület (volt).
Ma kb 60 millióan élnek alig valamivel nagyobb területen, mint az ókorban. Az akkori népességet kb 4-5 mó-ra becsülik és ennek 90%-a paraszt volt.
Mivel minden termőföldet hasznosítottak legelők nem igazán voltak, a nagy testű állatok tartása luxusszámba ment (A hükszoszok azért taroltak, mert volt lovuk). A Fennmaradó egyiptomi kultúrnövények: a köles -ugyanaz mint a többi gabonaféle, hüvelyesek, főzelékfélék -ezek konyhakerti növények, az asszonyok foglalkoztak vele, datolya- ezt se kell kapálni. A könyv címének (amiből olvastam) meg utánanézek.
1. Csak elvetik a búzát, és várnak. Sajnos nem csak ebből áll az élet. Állatokat kell tartani, a földet gondozni, hadsereget fenntartani, hogy a többi iparágról ne is beszéljünk (kovács, tímár, stb.).
2. Nem tartod elképzelhetetlennek az 1 millió embert sem. Nos én igen, hiszen abban az időben csak pár millió ember élt a Földön összesen!
SZVSZ igen erős túlzás a milliós szám.
Mit tegyenek szegények, az egész orion csillagkép nem fért ki (vagy azóta elmosta a Nílus a többit).
Amúgy tudjátok, hogy a budapesti nagyobb bevásárlóközpontok elhelyezkedése pont olyan, mint a hattyú csillagkép, és a bennük fogyó hamburger átlagsúlya megfelel a csillagok 3-4 ezer év előtti, földről látható fényességének?
Amúgy honnan tudod, hogy milyen magas a piramis, a csúcsa egyiknek sincs meg, az alapjuk meg egyenetlen (nem mindegy melyik oldalról méred).
(De ne gúnyolódjunk, mindenkinek megvan a saját elmélete: van aki ennek ad hitelt, van aki annak, és természetesen mindenki magát képzeli a legokosabbnak. Viszont egyikünk sem volt ott - legalábbis nem emlékszünk rá - szóval...
Kedves savaz, ne haragudj. Szerintem nem ilyen egyszerű az ügy, ahogy leírtad, és marad még megválaszolatlan kérdés rengeteg. Olvass utána más elméleteknek is, érdekesek, egyáltalán nem hihetetlenek (legalábbis nem mind). )
Miután Hufu (levert karóval és fellahok alkalmazásával) felépítette a nagy piramist, jött a fia, Hefrén és így gondolkodott: Apám nagy fáraó volt, a tudósai sokat tudtak, én por és szemét vagyok hozzá képest, a tudomány is sokat visszaesett az elmúlt években, meg legyünk szerények, kisebb piramist építtetek magamnak. És épített egy 7 méterrel kisebb piramist.
Az ő fia Menkauré pedig, eltanulván az apjától annak legendás szerénységét így szólt: nekem sokkal kisebb piramis jár, hiszen nem vagyok olyan nagy fáraó, és a tudomány is sokat romlott, nem biztos, hogy meg tudnánk építeni egy akkorát. És fogta és elkezdte felépíteni a (sokkal kisebb) piramisát. De az alapkő lerakásánál annyira be volt rúgva, hogy elvétette az egyenest, így a piramis (szemben a másik kettővel, amelyek főátlója egy egyenesre esik) kicsit arréb épült.
Az ő fia pedig elvesztette a Bank of Heliopolis támogatását és a szegény fellahok sanyargatása miatt az ENSZ sem adott több pénzt, így nem tudtak több piramist építeni. Sic transit gloria mundi.
Beleolvasgattam a topicba, és találtam néhány igencsak súlyos kérdést:
Kik építették a piramisokat?
Az egyiptomi parasztok a fellahok, akik a Szuezi csatornát (az sem kis teljesítmény). Az ok egyszerű: A földet felszántják, elvetik a gabonát (kb 2-hét), azután nézhetik 6 hónapig ahogy növöget. Ez idő alatt nincs mit csinálniuk, a tétlen ember veszélyes, munkát kell adni nekik. A fáraó munkára fogja őket, építenek csatornákat, templomokat és piramist. Közben a fáraó eteti őket abból a gabonából, amit adóként beszedett. Ezáltal az sem halt éhen akinek nem termett elég gabonája az előző évben (ezt hívják ma szociális hálónak). Kb ugyanebben a rendszerben épültek Ur falai, Stonehenge, a máltai megalitikus építmények etc. (ezt egy komoly szakmai könyv állította, és összecseng az én logikámmal)
Hogyan tájolták?
Az egyiptomi papok saját jól felfogott érdekükből 1000 évig csiszolgatták naptárukat, tehát tudták melyik napra esik a jeles nap (napélyegyenlőség, Orion csillagkép felkelése stb.). A jeles napon korán felkeltek, kiballagtak a kinézett helyszínre, levertek egy jó nagy karót a placc közepére, azután napfelkeltekor addig rohangáltak körbe körbe, míg megtalálták azt a pontot, ami egybeesett a kelő nap és az előzőleg levert karó tengelyével és oda levertek egy másik karót. Onnan már csak pontos derékszöget kellett kimérni (ez egy jó hosszú kötéllel és egy mérőrúddal nem nagy ügy).
Miért piramis?
A hagyományos egyiptomi temetkezési emlékmű a kőhalom. Gazdagabbak ezt kipofázták, lett belőle masztaba (téglalap alakú, 2-3m magas, enyhén befelé dőlő (kb 80 fok) falú, lapos tetejű építmény). Dzsószter fáraó nem adta alább , elvégre ő isten fia stb. több ilyet egymásra rakott, hogy az övé legyen a legnagyobb (az eredmény ma is megtekinthető, ez a lépcsős piramis). Valamelyik utóda símított a formán, saját piramisát már szabályos gúlának akarta, denem jött össze neki. Túl magasra tört, a piramisát túl hegyes szögűre (magasra) építette, félúton rájöttek, hogy így össze fog omlani, ezért tompította a szöget (az eredmény szintén megtekinthető, ez a híres tört vonalú piramis).
Magyarul, aki körülnéz a Nílus mentén az megtalálja hogy a piramisok hogyan fejlődtek ki a hagyományos sírépítményekből (Minden jobb ókorral foglalkozó építészeti könyvben benne vannak a fotók. Daniken nem nézett körül?).
Meddig épült?
Szerintem 100 embernek elég 30 nap, hogy egy követ kibányásszanak, megfaragják, leúsztassák és a helyére tegyék (nem 2 percük volt rá). 50 év alatt összehordhatnak 600 követ. 800.000 ember 50 év alatt összehozza a piramist. Ez kicsit soknak tűnik, de ha 50 ember is elég a egy kőhöz,vagy hamarabb megvannak akkor hihetőbb a szám. Azt el tudom képzelni, hogy 1 millió ember folymatosan dolgozzon rajta.
Boszorkányok (ufonouták, atlantisziak stb) pedig nincsennek!
Kicsit szaggatottan megy a vita, ezért javasolnám, hogy időnként, ha nagyon kitárgyaltunk valamit, akkor esetleg össze lehetne foglalni a dolgokat. Vagy feltenni egy pár (konkrét) kérdést, és azt alaposan kivesézni, mert néha úgy tűnik, hogy csapongunk a témák között.
Tehát vannak kérdések, amire mindenki válaszolhatna, és indokoljon is, úgy még értelmesebb.
Például piramisok
- Kik épitették ?
Hajlok arra, hogy azok, akik akkor ott laktak, de azért egy nagyobb darab csónakon való szállitását megnézném szivesen, pusztán kiváncsiságból. Lehet, hogy rendelkeztek olyan - mérnöki, varázslói, stb - tudással, amivel mi nem, esetleg túlságosan a technikában bizunk.
A történelem előtti "magas" kultúra esetleges hatását nem tartom kizártnak, de ezt azt hiszem külön is sok lesz kitárgyalni.
- Minek ?
??
- Mikor ?
Na, itt már érdekes lehet. Szerintem nem elképzelhetetlen, hogy esetleg már régóta (ie. 10 500 amit ugye irnak) volt ott valami emlékmű/piramis/templom/stb., a fennsikon, mert ugye sok más épitmény is beleillik a tervrajzba (Orion csillagkép), csak Kheopszék idejében felhúztak három nagy piramist, megtartva az utalást a korábbi időpontra (percesszió).
Nem tudom,
mennyire hiteles forrásnak számít a Discovery, de láttam vmi dokumentum müsort, miszerint, némely inka(?) templom kősarka a nem tudom hány ezer évvel (talán 10e.) vmi napéj egyenlőséggel harmonizált.
Sőt,
erősen az Orion csillagzat irányába pozícionálódik a lépcső feljárat, vagy az áldozati kehely, vagy vmi ilyesmi.
S ebben semmi poén nincs, ezidáig, de
TáDáM!
A piramis(ok)(?) nagy kivezető járata is frankón az Orion csillagzatra mutat, ha belekalkuláljuk a földi ilyen-olyan eltolódást; forgásirány változást.
Elnézést, hogy ennyire baromi módon pontatlanul idézem,
de későn volt, én pedig korán kelek, sz’al kissé álmos voltam. De tutira nem hallucináltam :-)
Mindenesetre meredek, szerintem, hogy az inka kultúra kapcsolódik, erősen, az egyiptomihoz.
O.K., de ha tényleg ennyire fejlettek voltak, akkor miért nem maradtak fenn gépek, valamiféle akárcsak kezdetleges ipar, vagy a tudásuk? Egyáltalán hogyan jöhetne létre olyan mértékű tudás, mikor jószerével írás sem volt? Ez üti egymást!
Talán az lehet érdekes, hogy a környéken lévő érdekes "dolgokat" esetleg nem az inkák építették, hanem valaki más, ráadásul korábban. A cikket nem én írtam , az ősi lehet hogy csak túlzás, de az is lehet, hogy elírták az időtartamot.
Egyébként a piramisokkal kapcsolatban lehet vitatkozni, hogy hány ember, meg milyen rámpán, meg hogy simán el tudták hordani a köveket, de ott szvsz nem nagyon.
A cikkből kiderül, hogy a régészek szerint 1000-1500 éves a templom, ha így van akkor jó régi, de nem igazán ősi. Csak annyi idős, mint Magyarország, vagy maximum a római birodalom bukása idején épült kb
A magas tudatú lények (de nevezhetjük embereknek is, mert képesek voltak az emberrel való szaporodásra) nagyon kevesen voltak abban a térségben ahol munkálkodtak (pl. Egyiptom, Kína stb.), hasraütésszerűen 10-15 fő, de ez elégnek bizonyult kultúrák létrehozásához ( pontosabban Atlantisz képest tűrhető szintű civilizáció megalkotására).
A világ legmagasabban fekvő, még hajózható tava, a Titicaca-tó az ősi inka kultúra egyik legfontosabb helye. A tóban található szigetek között most azonban felfedezték egy még ősibb kultúrára utaló templom maradványait. A Tihuanacu kultúra már az inka társadalom virágkora előtt jelentős volt, habár az archeológusok még most sem biztosak benne, hogy pontosan mikor is alakult ki és meddig tartott, mielőtt az inka birodalom magába olvasztotta volna.
Elizabeth Haich írt olyasmit (Beavatás), hogy a fáraók és egy szűk papi réteg a magas rezgésszámú "isten fia" emberi lények voltak (isteni szintű tudattal, akkoriban egy kicsit más fejformával, nagyobb magasággal, mint az akkori átlagember), akik tudatosságban még az atlantiszi vonalat képviselték. Céljuk volt az átmenet zökkenőmentes biztosítás és hogy gyorsabban kiheverje az emberiség "ember fiai" az atlantisz utáni megrázkodtatást és hogy magas tudati szinten éljen. A piramis célja az "isten fiai" magas rezgéseinek közvetítése, felerősítése, hogy az emberiség átmenetét gyorsítja, legalábbis főleg az ókorban (végső soron persze pár ezer év alatti segytséget jelent, de ókor után a piramis sugárzó hatása nagyon lecsökkent) elérjenek egy áhított magasabb szintet. A piramis önmagában kevés, sugárzó - erősítő is kellett hozzá - maguk a fáraók - főpapok , megfelelő szerkezetek, amelyek nincsenek már meg. De ez csak a legfontosabb funkciója volt, emellett pl esőt is lehetett vele csinálni stb A piramis építése: mivel az "isten fiai" tökéletes tudatúak voltak, tökéletesen uralták az anyagot, ezért a köveket úgy vágták, hogy dematerializálták körülötte az anyagot, a szállítás pedig egyszerú volt, mert a súlyát is meg tudták változtatni, igy ultra könnyű lett.
Érdekes , hogy más reinkarációkban is olyat lehet olvasni, hogy magas, furcsafejű lény irányítja az építkezést, akit ufónautának mondanak, pedig nem az, hanem szerintem a főpap vagy fáraó, vagy egy magas tudatú az atlantiszi civilizációból. Emellett hipnózisban reinkarnációs élmény még hogy ezek az "ufószerű" lények segíytségével csörlőkön keresztül emelik oda a piramishoz a köveket, ami nem zárja ki, hogy azok könnyű súlyúak lettek volna, hiszen ha könnyű is volt, minek cipeljék, gylaogoljanak pár métert is vele.
Azt nem állítom, hogy csak ők építették a piramisokat, hiszen elképzelhető, hogy később emberi erővel is épült piramis, pl. istenimádat miatt, de azokat már nem olyan fáraók építtették , akik magas tudatuak voltak, hanem "silányabb" tudatúak voltak, akkora már nem inkarnálódtak sűrűn ilyen tudatúak, csak nagy ritkán ( jézus, buddha és egyebek )
Én nem osztom azt a nézetet hogy atlantiszi civilizációban épültek volna a piramisok, hanem azt vélem/hiszem hogy a pusztulása után kúztak fel néhány pirmist. Nemcsak Egyiptomban, hanem Amerikában és Kínában, Indiában és még ki tudja hol. A magas tudatúak telepatikusan kapcsolatban álltak egymásban, de meg is látogatták egymást, ha kellett => odateleportálták magukat.
Az emberiségre veszélyes tudást eltűntették, dematerializálhattak (eltűntetthettek) pár beavató titkos kamrát, és piramist is, nehogy rossz kezekbe kerüljön a benne lévő tudás.
Ez csak egy elmélet, amit inkább hiszek, bizonyíték nincs rá, de azé' leírtam.
off
a 3. Panamás dologra reagálok. Valóban egy kicsit jobban szervezték meg az amcsik. De a döntő az volt, hogy az ottani munkások nem kaptak sárga- vagy Dengi-lázt, mert irtották a pocsolyákban, folyókban a szűnyogokat.
Húha! Most látom csak, hogy az előző hozzászólásom egyszerűen elveszett. Sebaj, reprodukálom!
Tehát! Elméletileg lehetséges, hogy 50 év alatt megoldják a piramisépítést, de akkor hihetetlen sok emberre van szükség. Mivel a számítás csak a kövek helyrerakására vonatkozott, ezért vonatkoztassunk el ettől a 2-5 perctől. Ha 50 év alatt építették, akkor az 18250 nap. Ha a 2300000 követ elosztjuk 18250 nappal, akkor megkapjuk, hogy 126 követ kellett naponta kibányászniuk,megmunkálniuk, és helyrerakniuk. Tekintve, hogy akkor még nem volt közvilágítás max. napi 12 órát tudtak dolgozni. Ha valaki ragaszkodik a napi 24 órához gyertyafénynél, az számoljon dupla embermennyiséggel a váltott műszak miatt, mivel pihenniük, és aludniuk is kellett az embereknek. Tehát szerintem maradjunk a 12 óránál. A jól szervezett munkához kellett egy csoport aki bányászott, egy, aki a megmunkálásért volt felelős, egy a szállításért, egy az építésért, egy karbantartó csoport, egy ellátó csoport, egy koordináló csoport. Mindenhol több ezer, vagy tízezer ember kellett, hogy ilyen gyorsan haladjanak. Ehhez hozzá kell még venni azt az egyáltalán nem elhanyagolható tényt sem, hogy ugyebár egy társadalom nem csak erejük teljében lévő férfiemberekből áll, hanem nőkből, gyerekekből, és (bár ebben az esetben szerintem ez nem számottevő) öregekből is. Mivel túlnyomó részt nehéz fizikai munkáról volt szó, jó, ha a társadalom fele volt alkalmas a munkára. Számolni kell még azzal is, hogy igen nagy lehetett a halandóság a túlfeszített munka, a balesetek, betegségek, járványok miatt. És ez csak egy piramis. Gigantikus méretű civilizációnak kellett volna lennie.
Szerintem meg kellene talalni szuk keresztmetszeteket es ez alapjan lehetne adni egy becslest.
Peldaul a ko faragasa nem szuk keresztmetszet, hiszen ha ketszer annyi ko kellett akkor ketszer annyi ember faragta.
A szuk kereztmetszet pl. a banyaszat:
X db Y nagysagu banyabol elohozhato-e Z mennyisegu ko egy adott ido alatt.
A szallitast nem erzem annak, max a rakodast (oriasi kikotok kellettek).
A rampak kerdese is fontos vagyis a piramis tovebol a koveket fel kelett vinni a helyere. Enek s van max ateresztokepessege.
A helyreillesztesnek, utomunkalatoknak is van hely/ido igenye....
Szoval ha valaki tenyleg komolyan venne a dolgot es lennenek adatai + utanna szamolna, akkor nagysagrendileg pontosabb becslest adhatna az piramisok epitesenek ido es eroforrasigenyere.
nem mentünk mellé, csak én úgy gondolom, hogy lekerülhet a futószalagról 5 percenként egy kőtömb a helyére, Sanzi szerint nem.
Bizonyítani egyikőnk se tudja, mert nincs szabad X ezer emberünk, hogy nekiálljunk piramist építeni.:))
(1ébként egy autó teljes előállítása szvsz fél év lehet, ha az alapanyag kitermelésétől a az utolsó símításokig nézzük)
Az az 5 perc mukodhet, ha parhuzamosan folynak a munkalatok.
Az autogyaras pelda jo volt, nem tudom miert mentetek melle. Ott peldaul lekerulhet a futoszalagrol egy ujabb auto 5 percenkent is, mikozben maganak az autonak az elkeszitese napokig is eltarthat.
Nekem sokkal valószínűtlenebbnek tűnik még a mai technika mellett is, hogy egy autó kész legyen 5 percen belül, amikor abban a bauxitbányászástól kezdve, az utolsó szelepsapka felcsavarásáig minden benne van.
Szerintem működhet a piramis építés ezzel az 5 perces idővel.
Bizonyítani persze nem tudom, csak feeling.
Hadd kérdezzek vissza! Robottechnikával, vagy reszelővel, és kalapáccsal? Tudom, manapság az autógyárak futószalagon ontják az autókat, de ez csak a technológiának köszönhető. Ha minden egyes darabját kézzel kéne megmunkálniuk, akkor egy autó akár több hónapba is beletellne. 4500 évvel ezelőtt nem volt még ipar, tehát mindent emberi erővel kellett megoldani. Lehettek persze munkacsoportok, és az is lehet, hogy egyszerre több követ is raktak, nem csak egyet. De ezt az időt, (50 év) az akkori technikával nem letetett teljesíteni.
Kedves Vajk!
Erről az emberről azóta nem nagyon hallott szerintem senki, de hát Kína elég nagy ahhoz, hogy valaki eltűnjön benne. Főleg, ha ilyen dolgokról akar írni...
Egely Györggyel kapcsolatban pedig - mivel már többször találkoztam vele személyesen előadásokon, ill. utána, az a véleményem, hogy kétségtelenül megszállott ember, méghozzá a végletekig, de objektív bírt maradni.
Egyébként eldöntöttem, hogy én is megépítem a minipiramis makettet, mert egyrészt én is kíváncsi vagyok, hogy müxik-e a dolog, másfelől pedig bekattant valami, és szeretnék utánnajárni. Ha sikerült mindenképpen tájékoztatlak benneteket a tapasztalatokról. Ehhez viszont a segítségeteket szeretném kérni. A piramis főbb PONTOS adataira lenne szükségem (méretei, tehát szélesség, magasság, a belső "főkamra" elhelyezkedése). Előre is köszönöm.
Ja meg valami: az egyik linken, ami a kinai piramisokrol szolt, talaltam egy erdekes dolgot : a kinai Nagy Feher Piramist es kornyeket a kinai kormany azzal az uruggyel zaratta le es tette bejarhatatlanna kulfoldiek szamara, hogy ott van a kinai urkozpont.
De nem is ez az erdekes, hanem a mexikoi kapcsolat cimu fejezetben az iro azt tervezi, hogy meg abban az evben elmegy erree a Kina kozepso reszen levo ovezetbe, mert hallotta, hogy a szobeszed szerint olyan emberek laknak arrafele, akiknek idegenek az osei Eserro,a felfedezeserol haladektalanul tajekoztat minket..
"Szabadalmazni, és a működést bizonyítani nem ugyanaz a kategória"
Nem ugyanaz, de szorosan osszefugg. Ugyanis hiaba mesz be(nem cseh, hanem magyar viszonylatban mondom!) a Szabadalmi Hivatalba, hogy feltalaltad az antigravitacios-terido-fereglyuk-idoutazo kezikeszuleket, ha nem tudod mukodes kozben bemutatni(vagy a birak altal elfogadott elmelettel bizonyitani), soha az eletben nem jegyzik be.
Ezt hidd el nekem.
Sanzi,
bar tiszteloje vagyok a jelenlegi ismereteinkkel nem megmagyarazhato dolgok utani kutatasoknak(meg en is tamogatnam anyagilag az egyik fajtajat, de nincs ra jelentkezo sajna)
es az ilyen kutatasok elvegzoinek, Egely szemelye megis ambivalens erzeseket kelt bennem. Nagyon a hataran mozog a tisztessegnek, hiszen sok olyan leirasa, "talalmanya", magyarazta van, ami a hetkoznapi embernek hiheto(hiszen fizikus mondja, hat biztos igy van, akkor elhiszem neki) ambar a megfelelo szakismeretekkel rendelkezo emberek csupan mosolyognak rajta.
Olyan szenzaciohajhasz szerunek erzem.
Bocs, ha egy kicsit türelmetlennek, vagy mindenképpen meggyőznivágyó fanatikusnak látszottam, nem így akartam. Csak azt akartam bizongatni, hogy a logika egy picit mást diktál, mint amit a tudósok állítanak. Egyébként igazad van, valóban nem tisztáztuk, hogy melyik évszámhoz viszonyítottunk. Én speciel a 4500 évre gondoltam, tehát a maya piramisok 4500, évesek, vagy öregebbek. Ez így pontos. A 2-5 percre város az érved. Érdekel. Tesla mellett pedig ott van még Egely is, akinek a kísérleteit a neten is követni lehet, majd legközelebb megírom a pontos címet is. Egyébkét ő elég nyitott ember, szívesen válaszol személyesen, vagy emilen keresztül is a kérdésekre. Lehet hogy meg is teszem...
A könyvre pedig nyitott vagyok, de ha áthozod a határon jól dugd el, mert a vámot nem fizetem ki :-))
Jó utazást!
Elnézést, ez még lemaradt (mint az előző hozzászólásom végéről a pont).
4. A maya piramisok minden hozzáértő szerint kb. egyidősek, vagy öregebbek, mint az egyiptomiak.
5. Mind a mayáknál, mind a kínaiaknál, mind az egyiptomiaknál jelen van a halotti kultusz, de ezek a gyökeresen eltérő kultúrák miatt más, és más. Pontosan ezért nem hiszem, hogy közük lenne a temetkezésekhez. A maya piramisokban például - ha jól emlékszem - nem is találtak emberi tetemeket, sírokat, sőt erre utaló nyomokat sem, tehát náluk biztos, hogy nem temetkezésre használták.