Ahogy azt a minap igértem néhány figyelemfelkeltő sort beidézek a "Mahabharata" -ból:
Visnu - Ardzsunának:
Én vagyok a forrás; én alkotom, én szüntetem
meg a mindenséget: nincs más valóság, csak én! Minden, ami van, úgy függ
rajtam, miként a gyöngysor a fonálon. -- Én vagyok a víz üde íze, én
vagyok a Hold ezüstfénye, a Nap aranysugara, a Védák ájtatos
szava, a rezgés, mely áthatja az étert; a férfiban is én vagyok az élet
ereje. Én vagyok a nedves föld édes jó illata, én vagyok a tűz izzó heve,
az éltető levegő, a tisztult lelkek szentsége, a halhatatlan gyökér,
amelyből minden létező fakad; én vagyok a bölcsek bölcsessége, a tanultak
tudása, a nagyok nagysága, a dicsőségesek dicsősége, a csalóknak csalárdsága
- minden én vagyok!
Minden forma, melyet a Természet
alkot, belőlem ered, felfoghatatlan lényegem köntöse minden, ami felfogható.
Nehéz áttörni a sokféle látszat megtévesztő fátylán, mely engem
eltakar; ám azok, kik felém emelik szellemüket, áttörhetnek rajta mégis!
......
...... A Magasztos szelíden, jóságosan
mondotta: - Nézz hát, és láss szellemed szemével!
És Ardzsuna nézett, és látta,
mit emberszem nem láthat, amit emberi értelem el nem képzelhet: az istenség
való mivoltát. Krisna eltűnt előle, s az Örökkévaló megjelenése kápráztatta
a hős szédülő elméjét. Lényege szemmel láthatóan ömlött át a mindenségen,
s a világ miriád jelenségén és alakzatán átlengve, nagy, oszthatatlan
egységbe olvadt. Ezernyi Nap, keringő csillagok,
mindmegannyi világ, csak apró, elenyésző porszemek gyanánt villantak meg a
Legnagyobb Létező fényében. És Ardzsuna ott látta
magát is ebben a fenséges áradatban, benne volt, mint parányi részecske
a végtelenség soha nem múló forgatagában, s vele együtt minden, ami él!
Lelkéből az elragadtatott odaadás lelkes, magafeledt himnusza tört elő, s hódolva
zengte az Egyetlen Istenség dicséretét
"bár egyedülálló leletről van szó, ez azonban a kor tudományával és technikai színvonalával egyáltalán nincs ellentmondásban."
Igen ezt el kell ismernem, hogy a megállapítás ül.
- Ámde:)))
Az a ketyere nem csak azt a tudományos ismeretszintet emeli a felszínre, ami mentén az létrehozható, hanem (szerintem sokkal többet.
Kvázi meghívja azt a társadalmat is, ami azt létrehozhatta.
Itt most arra gondolok, hogy azt a sok kis apró technikai megoldást, mint amit ez a szerkezet felvonultat, azt nemigen hiszem, hogy csak egy darabban ötvözték volna egybe.
Fogaskerekek, óramű, ....
Ez mögé én feltetelezek több manufaktáránál azért magasabb szintre jutott "műhelyt"....
.. s látod, máris egy fejlett tecnikai társadalmat tettem mögé, pedig még el sem kalandoztam nagyon a részletetkbe. (kohászat, esztergálás, marás, precizós műszerészet ....)
Ámde ha mindössze csak egy, vagy csak néhány darab lett volna belőle 2000 évvel ezelött az egész földkerekségen????
Szerinted mi a valószínűb?
Feltalálták, és "gyártották"?
Avagy "csak" használták, mert például kapták, vagy találták "valahol"?
Az első linkkel még nem boldogultam, a másodikról a szimulációval nem bajlódtam, de a linkeken továbbmentem. Tetszett.
Volna azonban egy keresztkérdésem (vagy kettő)
Elolvastad az általad ajánlott lapot, de főleg a hozzá csatolt cikket?
Derek J.de Solla Price az 1959 (!) júniusi Scientific Americanben megjelent cikkében ugyanis világosan levezeti, hogy bár egyedülálló leletről van szó, ez azonban a kor tudományával és technikai színvonalával egyáltalán nincs ellentmondásban.
Ha úgy vesszük, az általad hozott bizonyíték éppenséggel azt bizonyítja, hogy nem az időben van anomália, hanem az ismereteinkben (az enyémben is, mert nekem is sok új volt a cikkben) van lyuk. A mienkben több, a tudományéban jóval kevesebb.
Ami meg a "TUDOMÁNY"-t illeti, próbálj ne úgy állni hozzá, mintha vallás lenne. Itt senki sem követel vakhitet. Más kérdés, hogy egy-egy új elmélet elterjedéséhez, néha meg kell várni, míg a réginek a képviselői kihalnak... De ez az emberi gyarlóságon múlik (hiúság, presztizs, efféle). A tankönyvek újraírása nehézkesen halad, de ha nagyon muszály, azért átírják. A régészet története is újraírások története. Gondolj a mezopotámiai ásatásokra, ahol - ki hitte volna - felfedezték a sumérokat, azután Schliemann munkásságára, Trója, a mükénéi kultúra felfedezésére, és később a krétai, majd a szantorini leletekre. Tehát csak türelem! A tudomány nem kövület! Szabad kérdezni, szabad elmélkedni, új dolgokkal előállni, de aki azt akarja, hogy higyjenek is neki, annak alapos bizonyítékokkal kell rendelkeznie. (Meg kitartással.)
Ha szabad egy pontosítást: az a bizonyos kreatív festő Leonardo da Vinci volt. Kéretik nem összekeverni fiatalabb kortársával. (Ejnye-bejnye Paul-Paul!)
Na en is belepofazok a TUDOMANY-ba:J)
Paul2 szerintem azt nem latja, hogy a regiek szemeben az akkori tudomany is tudomany volt, meghozza a legmagasabb foku. Nekunk a mai tudomany (pontosabban a mai allasa) a szent, de ez nem jelenti azt, hogy pl Kiran fia nem forditja ki sarkaibol az egesz fizikat vagy matematikat 10 ev mulva. 500 ev mulva talan bebizonyitjak, hogy a Fold paralelepipedon alaku, es rohognek rajtunk, mert olyan szemellenzosen hittunk a mai tudomanyban, hogy egy gombhoz hasonlitottuk. Kb annyira lesz mulatsagos, mint az, hogy egykor laposnak hittek. Es nem csak hittek, hanem be is bizonyitottak egy olyan ervrendszer segitsegevel, ami akkor elfogadott volt. Tokeletesen beleillett az akkori ismeretekbe, mint ahogy a kvantummechanika is beleillik a jelenlegi ervrendszerunk altal felallitott bizonyitasi rendszerbe. Minden esetben tudomanyrol beszelhetunk, es megis milyen sokat valtozik es milyen gyakran mond ellent sajat maganak !!
Tehat az lenne a szerencses, hogy mindenki elvezze a tudomany gyumolcseit, de ne istenitsuk vakon(vakhittel), mert meg kiderulhet a dolgok ellenkezoje is.
Szinten tudomanyos megalapozottsaggal bebizonyitva .
Most sikerült megnéznem a pecsétet.
Nem csak egyetlen érdekesség van rajta.
A felső részen látható dolgot ma (vagy a 20. szd második felében) minden gyerek rakétának mondaná. Mégsem az, hanem üstökös. A bayeux-i kárpit nevű hímzett falképen láthatónál ez nem rosszabb, de nem is jobb. (http://www.ealdormere.sca.org/university/btapestry/bt16.html)
Az alsó részen is láthatók érdekességek: a lótestű, de szárnyas és madárfejű igásállat, a szárny és a "serlegfejű" figura is megérdemelne némi magyarázatot.
A szárnyas ló anatómiai és evolúciós képtelenség (ki is pusztult ; - )),, a szárnyhoz nem tudok mit szólni, a serlegfejűnek meg a mitológiában valószínűleg van nyoma.
Megnéztem a www.gizapower.com/html/advanced/advanced.html linket. Már keddre elkészültem vele, de eddig mindig elmaradt valamiért az eredmény:
Christopher P. Dunn életrajza: legalábbis számomra - felhajthatatlan (több hasonló nevű van, jogász, bűnöző, autómániás, politológusféle, csak ez nincs) Viszont találtam egy másik írását, ahol egy időszámítás előtti ohioi földépítményben a brookhaveni szinkrociklotron mását véli felfedezni. Jellemző, hogy a terület őslakóinak leszármazottai ott is konokul tagadnak. ; - )
Az "Advanced Machining in Ancient Egypt" c. cikk tulajdonképpen kedvcsináló a szerző "The Giza Power Plant: Technologies of Ancient Egypt" c. könyvéhez. (benne vannak a read more utalások is)
A cikk szerint a kőbányákban, a múzeumi tárgyakon, a gránit szarkofágokon, esetenként a piramisok körül heverő szobortöredékeken olyan jelek figyelhetők meg, melyek az eddig feltételezettnél, sőt esetenként még a mainál is fejlettebb technikákra utalnak.
A lézeres megmunkálást és a szikraforgácsolást - becsületére legyen mondva - kizárja. A lényeges információt szerinte a gránit adja, nem a mészkő.
Esztergálást, marást, egyenes és körfűrésszel való fűrészelést ismer fel, valamint trepanálást, azaz csőfúróval fúrást. Néhány helyen olyan hibákat fedez fel, (ferde furat, ill túl mély befűrészelés,) mely szerinte csak gépi munka mellett lehetséges (kézi munkánál hamarabb észbekaptak volna)
A csőfúró szerinte 500-szor meredekebben haladt az anyagban, mint a maiak, ezt a furat falának barázdájáról olvasta le (kb 2.5 mm/fordulat!!!) Ebből és egyéb jelekből arra következtet, hogy a lyukak csak ultrahangos fúrással (tulajdonképpen egyfajta őrlés) készülhettek.
Személyesen is végzett egyszerű méréseket a Khefren piramis szarkofágján, valamint a szakkarai Szerapeum szarkofágjain. Ezekhez egy kb 15 cm-es fém idomszert használt. (felület egyenessége és egyenletessége ellenőrizhető vele, a pontosság fokozható, ha alávilágít zseblámpával) A belső élek lekerekítéseit viaszmintával ellenőrizte, figyelemreméltóan egyenletesnek találta.
Az írás egy részén sajnos Graham Hancock Pulitzer-díjas kezenyomát vélem felfedezni, komplett bekezdések vannak üres fecsegéssel, mint a piramisnál a trikóját ellopó arabok sztorija, vagy a gránitmegmunkáló véleménye, amiből csak a lényegtelent idézte. Ezekben a részekben túlteng a "meghökkentő", "félelmetes", stb.
Hibás adatok és következtetések is vannak benne, pl a Szerapeumi szarkofágok súlyát 65 tonnára becsüli, amiből ha a megadott külméretek igazak, elfelejtette levonni a belső üreget. A súly azért nem mindegy, mert a belső szűk helyen való mozgatás és megmunkálás miatt sopánkodik. Szerinte ugyanis bent kellett megmunkálni, mert a hihetetlenül pontosan sík felület a szabad ég alatt - a hőmérsékletingadozás miatt - elérhetetlen. (Ultrahangos fúró van, fészer nincs: csúcstechnika)
Felmerül benne, hogy a technológia fejlődése az általa előállítható javak iránti igényekkel feltétlenül összekapcsolódik. A következtetést, hogy a feltételezett technológiák általános használatát bizonyító nyom ugyanakkor nincs, óvakodik levonni. A múzeumi tárgyak átvizsgálása technológiai jegyek után kutatva - amit sugall - ennek ellenére hasznos lehet.
A könyv sem lehet semmi: a Laura Lee Show honlapján mutatnak belőle néhány képet.
Eszerint a Nagy Piramis egy műholdas reléállomás volt, a királyné kamrája az energiafejlesztő, ahova cinkkloridot és sósavat engedtek (általános iskolai kémia, valami nem stimmel), a király kamrája volt az erősítő, az onnan induló ferde járatok a jelet be- illetve kivezető csőtápvonalak. A szarkofág(ban?) lett volna a modulátoregység. A Gantenbrinck-féle járatban a rézfülek érintkezők, melyekhez tartozott a fadarab, mint úszó, ugyanis a járatban folyadék volt. A piramist teljesen "belakja", annak összes ismert luka sem elég neki, imitt-amott továbbiakat is feltételez
És a Nagy Galéria végén volt egy akusztikus szűrő. Hogy minek, azt nem tudom, mert a rendszer szerinte egy MASER volt (mint a lézer, csak nem fénnyel, hanem mikrohullámmal)
Ezt máshol olvastam, de ugyanerre a könyvre hivatkozva, hogy egyetlen piramisban sem volt holttest - erről ki tud valamit?
Összefoglalva: Ezek után nem adok 18 dollárt a könyvéért.
"Daniken és társai" másodkézből szerzett, félig vagy félig sem megértett tényeket próbálnak értelmezni. Konkrétan Danikennel kapcsolatban szép gyűjteményem van olyan állításaiból, melyek tarthatatlansága középiskolás tudás és némi olvasottság birtokában is nyilvánvaló. Ha könyveiket stilárisan is elemzed, rájössz, csak olyanok számára elviselhetők, aki a következő fejezethez érve az előzőt már kezdi elfelejteni. Ha a tudomány seggén élősködő piócának nevezem, azon csak az igazi piócáknak van oka megsértődni.
Hancock annyiból más eset, hogy ő újságíró, valamivel magasabb szinten műveli ugyanezt, és általában hivatásos tudósok, szakemberek társaságában mutatkozik. Az általa közvetített állítások forrása tehát a hivatalos tudomány környékén van, az állítások persze erősen vitatottak, ez a tudományban teljesen normális. A probléma mindössze annyi vele, hogy túlságosan szenzáció-orientált, és így másod- vagy inkább harmadrangú kutatókat juttat teljesen indokolatlan mértékű nyilvánossághoz.
Ha valami nem volt, aztán lett, akkor feltételezzük, hogy feltalálták (illetve felfedezték, a dolog természetétől függően) Ahhoz, hogy értelme legyen újra elővételről beszélni, nem elegendő, ha nem tudjuk megmagyarázni a feltalálást, az is szükséges, hogy valami bizonyítéknak legalább a reménye meglegyen, hogy az a valami mégis volt az eddig tudottnál korábban.
Az ősi "technikai leírások" értelmezésénél a probléma az, hogy az ember könnyen kitalál egy elméletet, aztán mint legvalószínűbbet, hirdeti azt fene hangosan, és aki nem képes annak nagyszerűségét belátni, azt fantáziátlannak tartja (többek közt). Pedig egy közül legvalószínűbbnek lenni nem nagy ügy. Gyártson a koma ugyanarra a témára három olyan elméletet, ami legalább 70 %-os, majd megtudja, mi a fantázia! Aztán persze a fantázia helyett kapcsolja be a kritikai érzékét...
Michelangelo szerkezetei szerintem éppen nem úgy néznek ki, mint rekonstrukciós kísérletek. Akkori valós igényekre próbált megoldásokat konstruálni, melyek "kvalitatíve" jók voltak, csak éppen az első kísérletek során kiderült volna, amit ma már fejből is tudunk,
- hogy pl az ejtőernyő inkább 40-60 négyzetméteres legyen, mint az általa rajzolt 5-10,
- vagy hogy harci kocsijába legalább 40, de inkább 100 ló ereje kellett volna, nem az általa tervezett pár emberé,
- vagy hogy az ember madármódra szárnyakkal csak akkor repülhetne, ha tartósan képes lenne arra az erőkifejtésre, amire az atléták is csak rövid ideig: oldalra kinyújtott karral függeszkedni a gyűrűn.
Ezzel szemben mi indokolja, hogy előzményt tételezzünk fel, mármint a köztudottakon túl?
Hát mit mondjak, hogy az egyértelműség még belemagyarázva se tűnjön kioktatásnak...
Nem vagy egyedül ezzel a gondolkodásmóddal, de legalább látod a problémát, és úgy tűnik önkritikád is van.
A sokak által fenemód köpködött "hivatalos" tudósok, esetünkben egyiptológusok a fél életüket a téma tanulmányozására fordítják, igyekeznek minél több ismeretet összeszedni, elemezni, értékelni, abból megalapozott következtetéseket levonni. Egy-egy új tény, vagy "tény" éppen azért nem borítja fel egy szempillantás alatt a tudományt, mert annak az ellenőrzése sem egy pillanat.
Ha az ember kellően kevés tényt ismer, bármilyen elmélet egyformán (kevéssé) megalapozott, ezen esetedben már az is segíteni fog, ha végigolvasod a topicot. De nem ám kutyafuttában! Szépen alaposan, az itt-ott berakott linkeket is követve. Emellett nem árt jegyzetelni. Így persze lassabb lesz, de ne félj, a piramisok megvárnak, sőt mi is itt leszünk.
Kösz a dícséretet, ennyit igazán megérdemeltem ; - )
Az egyenes vonalú egyenletes mozgás és környéke nem a newtoni fizika, csupán annak az oktatásban megjelenő része. Newton egyéb kutatásaival párhuzamosan - mintegy melléktermékként, vagy inkább szükséges, de készen nem kapható szerszámként - megalkotta a differenciál- és integrálszámítás alapjait is. (hogy mennyire hiányzott ez annak idején, azt az is mutatja, hogy vele párhuzamosan Leibniz is hasonló dolgokról értekezett) Ezt azonban még ma sem tanítják minden egyetemen, csak a (szerintem ; -)) komolyabbakon. Ezzel a matematikai apparátussal már bármilyen mozgással megbirkózik a newtoni mechanika a relativisztikus és a kvantumhatások által kitűzött határokon belül (azaz mellesleg a köznapi ember által megtapasztalható teljes világban)
Az azóta született fizikai elméletek természetesen meghaladják Newtonét. Azért természetesen, mert éppen ez a tudományosság kritériuma: elméletet csak többet tudóra cserélünk. A káoszelméletet nem merném ide sorolni, még nem igazán kiforrott, és főleg a jelenségek más síkjával foglalkozik, az egyedek helyett a sokasággal.
Kedves Ypszi,
Nem vagy a dogban egyedül:))
Egy, két "anomálián" én is símán keresztül tudnék lépni, na de ennyin, ami ma a felszínen marad, egyszerűen képtelen vagyok nem fennakadni.
Na persze ezek így önmagukban Talán még nem is izgatnának olyan nagyon, de amit még rádásul fellelhetünk a különféle ősrégi szövegekben..... hát bizony több mint elgondolkodtató.:)
Épp ma délelött olvastam újfent a Mahabharatát, és ismét fennakadtam az egyik szkaszon......
Holnap venni fogom a fáradságot, és begépelem az ezt a részt.
A leírás tudományos mélysége a mai tudásunk fényében ugyanis több mint meglepő......
Szia Vajk!
Az északkal kapcsolatos meglátásodban teljesen egyetértek veled.
Itt ugyanis szerintem is kilóg a lóláb.
Annak ellenére is így látom, hogy tudom, hogy ie.3000-ben már tengerjárásra ia képes hajóik is voltak az egyiptomiaknak.
Ennek ellenére nem látom az okát, hogy miért "kellett" volna tengerjárniuk?
Ha meg nem kellett, vagyis nem volt környezeti kényszer, akkor meg nincsen értelme az északkal kapcsolatos találgatásoknak. (Sem a szántóvetéshez, sem a horgászáshoz nem kell)
S bár a minap belinkeltem egy siteot, ami arról szól, hogy még Ausztráliát is felfedezték az egyiptomi hajósok, de abból egyúttal az is kiderül, hogy ez azért történt meg, mert az ócánon egyszerűen, és végleg ELTÉVEDTEK!!!!!
Ott is maradtak életük végéig, és ezt megis örökítették helyben, hieroglifa írással.
Ez a tény gyakorlatilag bebizonyítja, hogy bármennyire is tudtak hajózni, nem hajós nemzet voltak. Sőt a leírások alapján mintha nem is nagyon értettek volna ahhoz amit csináltak.
Viszont mivel valahonnan csak megszerezték a hajóépítés tudományát, mégis csak kezelni kell a problémát:))
Itt van két link egy
érdemes őket megnézni!
Én ezeket a TÉNYEKET szoktam úgy hívni, hogy "anomália" van az időben.
Vagy másképpen: Jővőelőleg.
Ma még biztos belinkelek néhényat.....:)))
>"Pelda. 1200-ban is feltalalhattak voln az elektromossagot, megsem tettek. De most (mai fejjel) siman be tudnam bizonyitani, hogy megtehettek volna, ha akartak volna. Vajon miert nem "akartak?" Szerintem azert, mert ez a talalmany nem illeszkedett bele az akkori vilagkepbe, a tudomanyos ismeretek nem kivantak ezt meg."
Ha nem lett volna a 2 vilaghaboru, valoszinuleg meg televizo vagy radio sem lenne most, legalabbis abszolut nem ezen a fejlettsegi szinten. Az ember kenyelmes leny, es ha nincs motivacio inkabb visszabutul. Sajnos az emberek 99%-ban abszolut nincs tudasvagy, a fold keletkezeset is elintezik azzal, hogy az Isten teremtette es ez nekik megfelel mint magyarazat...
Amugy, eleg sok ugynevezett anakronizmus talalhato tortenelmeinkben. Sajnos ezeket leginkabb a tobbseg altal "penzhajhasz dilettansnak" belyegzett Deniken es tarsai irjak le, igy eleve aldozatul esnek az eloitelektol szabadulni keptelen agyak sotetsegenek. Ugyanis amiket leirnak az NEM kitalacio hanem GYUJTES, maximum amit bele kivannak magyarazni azt lehet ketseggel fogadni - attol fuggetlenul kutato munkajuk nagyra ertekelheto.
Jo pelda erre a piri reis terkep (az admiralis is masolta egy regebbi darabrol), es volt egy erosen atombomba-ra emlekezteto leiras is valahol, amit egy ember mutatott be valami csaszarnak de az megrettent a pusztitastol es nem engedelyezte a hasznalatot. De a biblia is hemzseg a technikai szerkezetek leirasatol Ezekiel urhajojan keresztul a frigyladaig. A Hindu Veda-kat nem is emlitem (vimana).
Vagyis, sok dolgot nem feltalaltak hanem ujra elovettek. Michelangelo szerkezetei pld, nagyon ugy nez ki hogy egykor letezo dolgokat probalt ujra megepiteni csak nem volt meg ugyebar a tudomanyos hatterbazis (ugyertem egy villanykorte legyartasahoz is kell ismerni az elektromossagot minimum).
Hát mit mondjak... sajnos még a felénél sem tartok a topiknak, pedig már 3 napja olvasom rendületlenül.. munkámat meg más csinálja :)
Így aztán előre is bocsesz, ha már megválaszolt témát feszegetek, de már nem bírtam megállni, hogy ne írjak.. hiába.. önkontroll nuku :)
Előre szólok, hogy eme topikon és az iskolán kivül semmiféle irodalmat nem olvastam a piramisokkal kapcsolatban, csupán érdekel minden ilyen dolog, és hihetetlen fantáziával rendelkezem :)
Nnna szóval... a kövek, kövecskék.. hogyan hurcibálták, emelgették... szó volt a gravitációról.. antigravitáció? mesterségesen? hmmm? mertugye ha ma gondban vagyunk az akkori, nem feltétlenül "modern", gépesített, de valószínüleg bizonyos szinten fejlettebb technikával, akkor ezt miért ne tudták volna megoldani? főleg, ha esetleg elhisszük, hogy besegitettek... ha ők épitették... lehet, hogy ajándékba kapták a sziriuszról :))
Nadetényleg.. elképzelhetetlen lenne???
(először mondjuk arra gondoltam, hogy a dinoszauruszokkal vontatták, de rájöttem, badarság:)
De itt van még valami... azok a rajzok, repülőszerkezetnek látszó tárgyakat ábrázolva... mi van, ha tényleg léteztek ezek? minek kellett volna hurcibálni, ha fel lehetett emelni a levegőbe ezeket??
Persze jön a kérdés, hogy akkor miért nem maradt fenn erről semmi... biztos ez? azért mert nem találták még meg, nem biztos, hogy nincs rá bizonyíték.. lehet, hogy a titkos kamrákban van mindenre a válasz... kitudja...
Hogy miért nincsenek roncsok, vagy a gépből maradványok? Mi van, ha kölcsönbe kaptuk? furán hangzik tudom, és nem akarok semmit belemagyarázni, de én úgy érzem, hogy ezt teljesen egyedül nem lehetett megcsinálni...
Miért? jó kérdés... nem feltétlenül kell, hogy célja legyen mindennek, bár ez nem magyarázat, tudom...
Szkafanderesek... ezek kapásból nem lehetnek idegenek, csakis emberek, mármint szvsz. Hiszen egy fejlettebb idegen civilizáció majd pont a földi szkafandereket fogják hordani.. bár lehet, hogy exportáljuk őket :) Ha emberek, akkor minek szkafander... honnan jöttek... esetleg csillagkapu? időutazás? semmi sem lehetetlen... najó.. békává nem fogok változni, ez tény... :)
Jövőből segitenek, hogy üzenetet hagyjanak... pontosan azokat az üzeneteket, amiket nem értünk... hogy a MAI létező repülőkre hasonló dolgokat rajzolnak meg... nem idegen tárgyakat.. ezeknek a rajzoknak semmi értelme nem volt párszáz éve.. hisz nem ismerték a helikoptert, stb...
Nnna egyelőre ennyi... mondom, ezek csak a fantázidús szürkeállományom agyszüleményei... csak annyira azt irjátok, hogy ez igy volt, az úgy volt, ezt igy csinálták.. mikor abszolute de nem tudjuk... azért mert vki azt mondta... 51-es körzetet is letagadták, és azt is, hogy léteznek idegenek... aztán mégiscsak beismerték...
Az igazság az, hogy én nem állok egyik teória mellett sem, mert mindegyikben lehet valamit találni, amibe bele lehet kötni... ebbe is, abba is... csak nem szabad kizárni más gondolatokat sem... az egy dolog, hogy én közelebb állok a külső segítség, esetleg az idegen civiláziós "meséhez"...
Eh.. annyi mindent tudnék kérdezni, rengeteg dolog kavarog a fejemben, de tovább kéne olvasnom még a topikot... hjaj.. majd tavalyra kész leszek vele :))))
Meghallgatást köszöntem, és mégeccer: nem állitok semmit.. csak fantáziálgatok... de fantázia mindig is létezett.. anno sem lehetett kevesebb az embereknek... ennyi voltam...
Olvasd el az "Orion rejtély" c. könyvet. A szerzőre (Bauval?) itt többen pfújolnak (mert pénzt keres a könyvkiadással), de szerintem mégsem az a gátlástalan szenzációvadász mint pl, Hancock. Tehát - a forgalmi adó levonása után - érdemes gondolkodni azon, amit ír. Ő nem a hogyanra, hanem a miértre próbál választ találni. Ha ezt még összeveted azzal amit Frazertől és Gravestől olvastál (a szent királyság intézményéről) egész érdekes lesz a kép.
Ez tenyleg szep bizonyitas, lathato, hogy foglalkoztal vele, ami dicseretes. Ezzel azt bizonyitottad be, hogy ha akartak volna, meg tudtak volna hatarozni az eszaki iranyt. De vajon miert akartak? Hogyan illeszkedett bele ez az akkori tudomanyba?
Pelda. 1200-ban is feltalalhattak voln az elektromossagot, megsem tettek. De most (mai fejjel) siman be tudnam bizonyitani, hogy megtehettek volna, ha akartak volna. Vajon miert nem "akartak?" Szerintem azert, mert ez a talalmany nem illeszkedett bele az akkori vilagkepbe, a tudomanyos ismeretek nem kivantak ezt meg.
Nem is talaltunk semmilyen erre utalo nyomot az akkori idokbol.
Viszont itt van ez a hajszal hijan pontosan eszakra tajolt kis kobucka, miert volt szukseg egyaltalan eszakra tajolniuk? Raadasul ilyen pontosan? Fejlett volt-e az akkroi tudomany annyira, hogy az igenyuk egylatalan felmerulhetett erre a pontossagra?
Ja, es elnezest, hogy csak most valaszolok erre az irasodra.
Tetszett a türelmed köszi. :-))
Ilyenért érdemes írkálni.
Nem tudom , hol hallotam a fizika véget ért-et , de azóta mintha megjött volna a válasz.
A lepelről anno olvastam egy könyvet és a héten láttam királyiban egy műsort , abban a tegnap készült hamisítványtól a 2000 évesig minden előfordult és mind tudós volt...
Szerintem a tudomány ma egy kicsit mintha vallásnak érezné magát . Hinni KELL benne. Aki nem hisz megnézheti magát.
Amikor anno azt írtam , hol van már a newtoni fizika , azt értettem rajta ( sose szerettem a fizikát megjegyzem ) , hogy az tök elméleti , sehol sincs egyenes vonalú egyenletes mozgás + az azóta született elméletek ( káosz , relativitás , kvantum stb ) szinte egy speciális esetté osztályozta. Tehát az az alapján "működő" gépek , akármik nem sok mindent igazolnak...
Kedves Tasztaltársak, ha annyira érdekel ez Titeket, miért nem kérdezitek meg attól, "aki" (és ez esetben a macskaköröm sajna a mi civilizációnk, "értelmünk" hibája) az egyiptomiaknak is tanította, miért, mit, és hogyan csináljanak.
Persze, ez a hajde modern gépimádó emberiség lassan már képtelen arra, hogy növényekkel kommunikáljon. A kereszténység első és legfontosabb dolga volt (ma is az) hogy a többi civilizációnak még a nyomát is kiirtsa, és aggresszivitásának jelképéül az alkoholt állítsa fel szentségnek (Jézus vére, stb.). Vérkultusz sem volt a kereszténység előtt. Ez van.
Ajánlom a kék vízililiomot mindenkinek a figyelmébe.
Nem véletlenül volt olyan fontos, egy civilizáció épült rá.
Azért csak óvatosan azzal a helyben passzintással!
nem olyan egyszerű dolog egy pár tonnás követ csak úgy farigcsálni. Mozgatni kell, próbálgatni, stb.. Ez az egyik dolog. Ha pedig tényleg ilyen gyors ütemben folyt a munka, ahogy itt írjátok x percenként egy kavics, akkor gondoskodni kellett a vélhetően elég nagy mennyiségű kőtörmelék elszállításáról is, bár ezt talán fel lehetett használni kitöltőanyagnak.
picit off, de hadd pontosítsam:
Mindegyik bolygópálya nagytengelye elfordul, a leggyorsabban a Merkuré. A klasszikus égimechanika 43 ívmásodprec/évszázad kivételével meg tudta magyarázni, a maradékhoz kellett a relativitáselmélet.
Híres sztori, hogy a múlt század vége felé Max Planckot akarta tanára lebeszélni arról, hogy a fizikus pályát válassza, "hiszen ott már semmi érdekes nem várható". Planck vállalta, hogy majd ô elvégzi az utolsó simításokat, aztán közben mégiscsak megalapozta a kvantummechanikát...
Kiran válaszát kiegészítendő:
A bonyolultabb, kevéssé szabályos alakú köveket akár a helyszínen is passzíthatták, a mészkő azért elég jól megmunkálható.
Az egyszerűbbekre meg sablont használtak, annyit csak kinézünk belőlük, hogy rájöttek: két téglatest próbálgatás nélkül is illik egymáshoz.
A burkolat "püspöksapkáit" még az egyszerűbbek közé sorolom, bonyolulton a ferde járatok határolóinak és a magköveknek az illesztését tekintem.
Ma rettentő türelmes napom van, remélem, neked is ; - )
A torinói lepel vizsgálata megintcsak erősen terhelve van ideológiával. ...bár lehet, hogy minden tudományos kérdés ilyen?
Gyakorlatilag felbukkanása óta él a kétely is, hogy esetleg hamisítvány. Ha nem csak a vita tényét veszed észre, hanem követed az érveket is, igen tanulságos. (Az érvek között elég sok marhaságot is összehordanak mindkét oldalon, ez külön is tanulságos) A tudományban egyébként nincs olyan limit, hogy hány szempont elegendő a döntéshez, ezért még egy darabig elvitatkozhatnak. Azt viszont leszögezhetjük, hogy az egyre részletesebb vizsgálatok alapján egyre bizonyosabb, hogy kora kb 2000 év, és az ábra lehetett Jézus lenyomata. Ezzel sem most, sem később nem fogják azt mondani, hogy biztosan Jézusé volt. A hívőknek ez lehet piszokul nem mindegy, a tudósnak akkor sem terjed tovább a tudománya.
Honnan lehet tudni, hogy milyen szinten volt akkor a technika?
Tulajdonképpen erről szól az egész topic. Vannak ma is kézzelfogható tárgyi emlékek. Vannak továbbá a megtalálásukkal kapcsolatos feljegyzések. "Mindössze" ezeket kell értelmezni. Hatalmas tényanyag, természetesen tág teret ad a spekulációnak, de messze nem olyan tágat, mint azt egyesek gondolják.
A mikor és miért kiderítése is ugyanannak a munkának a része, mint a hogyan, meg a mivel.
Petőfi természetesen férfi volt, az a csonthalom, viszont, amit kiástak, lehetett a postamesternő (vagy -né) is. És amilyen módon az egészet intézték, az valahol a kutatás és a sírrablás között volt, ezért hagyományos módszerekkel nem is lesz bizonyíték, azt hiszem.
Az egyház szerepének említésével most nagyon a közepébe nyúltál!
Ugyanis ameddig az egyházon kívül nem volt tudományos élet, addig az egyház dogmatikus felfogása gyakorlatilag lehetetlenné tette a természettudományok művelését. Arisztottelész tanulmányozását ugyanis nem sorolhatjuk ide, mert azt már nem tanulmányozták, hogy igaz-e, amit írt. Aki kilógott a sorból, mint Giordano Bruno, azt megrendszabályozták, ha a "helyes" útra nem is tért rá, de a "helytelenről" letérítették. A tudományos élet kezdeteiről ld a történelemkönyv reneszánsz, felvilágosodás, vallási reformmozgalmak és hasonló című fejezeteit. A dogmáktól megszabaduló gondolkodás (és megfigyelés!) többet hozott 1500-tól 1800-ig, mint mondjuk 300-tól 1500-ig.
Nem beszélve arról, ami kárt az egyház képviselői Európán kívül tettek. A hittérítők által Amerikában és Óceániában megsemmisített írásos emlékekre gondolok. Ha magyar példa kell, a régi hitvilágot (és vele ismeretvilágot) nálunk is kiirtották, hogy helyet csináljanak a kereszténységnek. Hogy ez István idejében volt, vagy előbb, az ebből a szempontból mindegy. Az üdvözülés szempontjait sem vitatom, de tudományosan a veszteség pótolhatatlanul nagy.
Van kivétel is, mint Jedlik Ányos, aki bencés szerzetesként fedezte fel a dinamóelvet, és épített működő villamos gépeket, de alapvetően az egyház mindig is távol állt a tudománytól.
Megint azt kérdezem, kik és milyen alkalomból mondták a fizikáról, hogy lezárult? Bizonyos részei természetesen lezárultak. Ám ezek is újra "megnyílhatnak". A bolygók pályája Kepler után hosszú időre tananyag lett. Dogma mégsem lett belőle, a méréseket folytatták, így ütköztek a Mars pályájának rejtélyébe. Annak nagytengelye (mármint a pályáé, nem a rejtélyé!) elfordulni látszik, bár nem látványosan. A Mars pályája ezért rozetta, nem ellipszis. Ami hosszú időn át rejtély volt, az aztán a relativitáselmélet egyik kísérleti bizonyítékává lett. És mindezt a tudomány elintézte maga, nem kellett hozzá sem ezotéria, sem vallás, sem a sajtó hatalma, sem párthatározat, sem sarlatánok sertepertélése.
Olvasgatom itt a szep elmeleti levezetgeteseidet, es lenne egy megjegyzesem.
Egy piramis epitese nem csak abbol all, hogy felrangatunk x szamu es m tomegu kovet l magassagba, hanem ott kezdodik a neheze. Pontosabban azok a bizonyos hezag nelkuli illesztesek, csarnokok es jaratok, stb kialakitasa.
Erre is van valami kis frappans szamitasi modszered? Ugyanis ott mar nem igen volt hely 20 embernek huzni-tolni amig odakerul ahova valo, meg rudakkal/kotelekkel sem.
Szerintem egyáltalán nem mindegy, hogy ki mundta, de tulajdonképpen szerinted sem. Ugyanis a tudomány nyakába akarod ezt varrni, azaz a tudósokéba. Rendben van, nem várok tőled felvilágosítást, annál is inkább nem, mert 200 éve már orvosi esetnek számított az, aki a Föld laposságához ragaszkodott.
Minősíteni - állításoddal ellentétben - lehet, sőt kell. "Leminősíteni" persze nem kell, de a filozófust, teológust, természettudóst igenis meg kell különböztetni, más a céljuk, megközelítési módjuk, a szakterületük.
Attól tartok, a tudományt a tudomány pillanatnyi állásához tartozó ismeretanyaggal azonosítod. Ezt én indokolatlan leszűkítésnek tartom, és egyben statikussá válik ettől a tudományképed. Az ismeretanyag és a módszerek együtt, ez a tudomány. A mai módszerek alkalmazásával kombinálva a régebbi és mai ismereteket eljutunk a holnapi ismeretekhez és a holnapi módszerekhez. Nincs nagy ugrás, revolúció, minden ismeret kidobása. Haladás van, szívós munkával.
Nem bánom, ha kötekedésnek tartod, amit művelek, én igyekszem fogalmilag és a tények tekintetében is pontos maradni, mások pontatlanságát is vagyok bátor kimutatni, ha tévedek és rámolvassák, azon sem sértődöm meg.
Ezt viszont változatlanul tartom:
"A tudományt meg addig tartjuk meg, ameddig jobb nincs helyette. Ha tudsz alternatívát, nevezd meg, és érvelj mellette! Mutasd be eredményeit, amit a tudományt meghaladva elért!
Válaszul erre ennyit kaptam:
"A távol-keleti élet, filozófia, stb nem az európai tudomány határain belül mozog, mégis léteznek, fejlődnek, csak nem arra és nem abban az értelemben, amit mi értéknek tekintünk. Csinálnak olyat, ami működik, mi meg nem értjük."
Eddig jó, de itt következnének a konkrétabb érvek. Ha például - konkrét topicunknál maradva - a távol-keleti bölcselet tudna valamit a piramisok építéséről, igen jól jönne. És akkor megmérkőzhetne a "technikaimádókkal" (mint én is) Ha viszont a lelkem békéjét akarom helyreállítani, akkor én sem technikai megoldást keresek, de olyankor nem foglalkozom a piramisokkal... kezdem túlmagyarázni.
Még egy kis kötözködés: " a tudomány eljutott arra a szintre , elméletei alapján lehet működő dolgokat készíteni." Nem, a tudomány semmiféle szintre nem jutott el. A tudomány eredményeinek felhasználásával egyre újabb dolgokat lehet készíteni, de így volt ez mindig is! Ez azonban csak "melléktermék", a tudomány célja az ismeretszerzés. Mivel azonban a társadalomban működik egy gazdaság is, mely elég erősen rátelepszik mindenre, a tudomány művelőire elég erős befolyással van az, hogy mire adnak pénzt.
Konkrét példáidról:
Az időjárás megfejtése egy nagy differenciálegyenlet-rendszer megoldása. Neumann is tudta ezt (1945-ben!), ezért utánaszámolt. Egy igen durva modell esetére azt kapta, hogy a számítógép mérete meghaladná a Földét. Egy gyakorlatilag is értelmes modell a mai gépeknek is kemény feladat, de ennél nagyobb gond az adatok hiánya, képzeld el, mi kellene ahhoz, hogy a légkörnek minden köbkilométerébe jusson egy kis meteorológiai mérőállomás.
A Holdnál messzebbre jutással az a baj, hogy az űrhajós vissza is akar jönni, élve. Egyszerűen nem éri meg a felhajtást embert küldeni oda, ahova szonda eljuthat. Politikai presztízs, nemzeti kivagyiság, ezek viszont nem tudományos szempontok. Tudományos okuk, értelmük a Hold-szondáknak volt, a holdraszállásoknak nem. (Ha úgy vesszük, a tudomány 11,2 km/s sebességre felgyorsította az embert, mi gyorsította fel ennél jobban.)
Barguzin. Te meg tudnál különböztetni egy férfi és egy női csontvázat? Én nem. A világhírességüket nem ellenőriztem, annyit tudok a dologról, hogy a "kutató" csoport meglehetősen "sikerorientáltan" (értsd gátlástalanul) állt neki a munkának, és rossz néven vettek minden ellenkezést a hatósági "akadékoskodástól" kezdve a tudományos kétkedésig. A vita személyeskedésbe ment át, ugyanis nem engedték őket a tudományosan akkor egyedül vállalható "nem tudom"-ban megegyezni. A "nem tudom"-ra a kazánkirály nem fizetett volna, mindössze ennyi az ok.
A finnugor eredetre vagy a sumér eredetre még a Grespikhez hasonló idióták sem teszik fel az életüket. Egy tudós is legfeljebb az eredet kutatására teszi fel az életét, én a magam részéről legfeljebb arra, hogy igyekszem az értelmesebben érvelőt meghallgatni és nem a hangosabbat. Ha politikai éle nem lenne a dolognak, akkor az eredet körül sem lenne ekkora csatazaj.
"pedig atudomány milyen határozott volt" Igen, és azt állította, hogy - a tudományos közleményekben részletezett bizonyítékok alapján - ez az eredettörténet állapítható meg. És ehhez járt egy konzisztens eseményleírás. A sumér változattal kapcsolatban ilyenről nem tudok. (Valószínűleg van) Megnézném pedig, de komolyan.