Mivel magasan voltak szemezve, így 70 cm mélyre raktam őket és elég vizes volt a föld.
A nem mindig a téli lehűlés miatt pusztulnak el a rügyek, hanem a kiszáradás okozza a legnagyobb problémát a fiatal ültetésnél. Egy német szakértőt alkalmazott a Tész 7-8 évvel ezelőtt, akinek Kanadába is voltak ügyfelei, és ő a kanadai kísérleteire hivatkozva mondta ezt.
Megoldásként javasolta a Nu-Filmes permetezést, amely egy film réteget képez a fa körül és megakadályozza a rügyek kiszáradását a nagy hidegbe. Mivel nekem a 2,5 hektár körtém első évbe kifagyott, igaz a -11 fokos tavaszi fagy vitte el, de a következő évbe mikor újra telepítettem, alkalmaztam a technológiát és tavasszal szinte 100%-os volt az eredés.
Szegények. Rosszkor vannak rossz helyen. Kifogták (kifogtad), hogy az első telük éppen ilyen lett. Frissen ültetve fel se tudtak készülni a nagy télre.
Én azt tapasztaltam ki, hogy az őszibarackot jobb tavasszal ültetni.
Hányadikosok? Csarli tanító-bácsi mióta nevelgeti őket? Nem tudom, hogy az Early Red Free olasz honból származott-e, de több évben lepergett minden hajtórügye az erős tél után, ezért 12 éves korában kivágtam.
Milyen veszélyre gondolsz? Az alkoholra? Hát igen, egyértelműen a világ legkártékonyabb kábítószere.
Vagy a magban található ciánvegyületre? Azt meg, mint néhány hsz-sal lentebb (én is) írtam, drága pénzen árulják, komoly rákgyógyszer, B17 vitamin néven, megelőzésre és kezelésre.
Sík vidéken meg épületek közelsége segít egy kicsit. Főleg, ha több irányból vannak épületek. Vagy ha mondjuk örökzöldek fogják közre a fát. Vagy akár szélirányban lévő sűrű erdősáv, bozótos, elég magas sövény. (Az ilyen erős lehűlések többé-kevésbé szélcsenddel járnak, de azért rendszerint mégis van egy kis légmozgás, ami elviszi a talajhőt, ha tudja.)
Egyébként végül is nem akarok Én senkit jobb belátásra téríteni. Gyakorlatilag 45 éve benne vagyok a pálinka készítésben, 25 éve, évente főzök szilva és barackpálinkát is saját részemre. Én a gyümölcs szedésnél kiszedem a barackmagot és úgy erjesztem a cefrét és nem is fogok rajta változtatni.
Kedves pálinkafőző tudorok. A rézeleje valójában rézoxidclorid, ami a tisztázás során keletkezik. Ezt a magas savtartalom okozza ami meg marja a lepárló berendezés réz csöveit és az üstöt, ezt addig kell félre tenni még zavaros, ha letisztul már nincs benne nehéz fém. Semmi köze nincs a maghoz és a gyümölcs szedéséhez. Minden valamire való cefrefőző duplafalú üstöt használ, mivel csak a cefrét kell főzni. A pálinka végtermék.
"egy termelővel, aki valami k. drága és minőségi pálinkát állít elő és palackoz. Elmondta a készítés menetét. Kimagvalják az összes gyümölcsöt, aztán a mag 10 %-át visszaöntik a cefrébe. Azt mondta, ez kell a minőségi pálinkába a zamatanyagok miatt."
A pálinka főző üstöknek ebböl a szempontból két különböző fajtája van:
- a dupla falu, melynek a két fala között víz van, így a cefre nem tud lekozmálni, mivel nem melegszik fel annyira.
- A szimpla falú amit közvetlenül melegítenek, és állandó kavarásról kell gondoskodni, mert leég a cucc, no az ilyennél kell, hogy valamennyi mag legyen az üst alján ami a keverés közben nem engedi lekozmálni.
A zamatanyagot nem a mag adja, hanem a jó mínőségű érett gyümölcs és a belőle készített megfelelően kezelt, kiforrt cefre.
A vesszők fagytűrésén sokat javít az aszály. Száraz őszön kevésbé fejlődnek a fák, sokkal kisebb sejtek jönnek létre, vastagabbak lesznek a sejtfalak. A sejtekben jobban feldúsulnak az ásványi anyagok. Így a fás részek több fokkal jobban bírják a fagyot.
A leírtak miatt a rügyek fagytűrése is javul egy kicsit, de itt nincs olyan nagy különbség, mert azok esős években sem nőnek olyan hirtelen.
Nyilvánvaló, dombtetőn nem fagy el úgy a kajszi, mint lentebb. Onnan lefolyik a hideg.
Van felénk egy szakcsoportos barackos, a hegyoldal alján szépek, egészségesek és nagyok a fák, de gyakran lefagynak a virágok. Fentebb egyre kisebbek, fejletlenebbek a fák (vékonyabb a termőréteg a kövön), több a fahiány is, de fent ritka, hogy ne legyen legalább egy közepes termés.
Olyan nálam is volt a lejtős telken, hogy a domb aljában a kökény szarrá fagyott a késői fagyban, fentebb meg a virágzó kajszin egy virág sem fagyott el. A lentebbi kajszin csak az alsó, kb. 2 m alatti virágok fagytak meg.
Vagy két hónapja volt egy riport a rádióban egy termelővel, aki valami k. drága és minőségi pálinkát állít elő és palackoz. Elmondta a készítés menetét. Kimagvalják az összes gyümölcsöt, aztán a mag 10 %-át visszaöntik a cefrébe. Azt mondta, ez kell a minőségi pálinkába a zamatanyagok miatt.
De hát különösebb mennyiségű cián nincs is a magokban, meg ennek is csak nagyon kis része jön ki a héjból, ha nincs megtörve. És ugye, mint a cikkben is írva van, a B17 vitamin fantázianevű ciánvegyületért nagy pénzeket kérnek el...
Még annyit a fa 1983-ban lett ültetve, a Balaton van meszesebb talajon, azóta bírja a gyűrődést. Igaz egy szélvihar egyik ágát letörte jó pár éve, így egy kicsit féloldalas, mézgásodik is, de még terem. Szeretném én is megmenteni, tavasszal a fellelhető valamennyi szilva alanyba teszek oltóvesszőt.