Annyit tudok, hogy jelenleg Olaszországban az UNICAL gyárában készülnek, de hamarosan Szekszárdon lesz egy magyarországi üzem is.
Csak a prospektusokat olvastam, az alapján nagyon szimpatikusak. Mivel jövöre fütéscsere lesz nálunk is engem is érdekelnének a gyakorlati tapasztalatok.
10telt 1begyültek!
Fég-unical kazánokról van valakinek tapasztalata?
Annyit tudok, hogy a fég-hez annyi köze van, hogy itt teszik rá a matricát, de mennyire megbízhatóak? jjöhet maghánban is a válasz.
Köszönöm R
" napi 1 liter magából a cirkóból ürül (miután felmelígette az 55 l-es tartályban lévő vizet)" Ááááállj! :)
Ez a víz a HMV rendszerből folyik el vagy a fűtésből?
Hétfőn visszatérünk rá...
"a rajzolatból ítélve a házbeliek radiátorai sorba vannak kötve,"
Erre eddig semmi nem utalt, de ha így is lenne, a baj az, hogy a csőradiátor vízszintes csöveibe nem fog bemenni a víz, mert az első "elágazásnál" arról kell döntenie, hogy menjen-e a vékonyabb vízszintes csövön a másik függőlegesig, ott kicsit fel, aztán vissza egy másik vékonyabb vízszintesen, vagy menjen a "rövidebb szélesebb" úton egyenest fel. Szerinted, mit választ az a lusta víz? :) Itt az a függőleges osztócső, aminek a két vége van bekötve, az az egész radiátor söntje, ahogy te mondanád.
"Nem lehetséges-e, hogy valaki (bárki!) elzárta a szomszédban a saját radiátorát, ettől aztán mindenki fűtés nélkül maradt. " Átfolyós egycsöves rendszerbe nem építettek elzárókat. Pont azért, amit te mondtál. Tehát nem tud senki elzárni semmit, hacsak valaki nem csinált még valami sufni-tuningot egy másik lakásban. :)
A gázvezetékbe a készülék elé épített gömbcsappal nem szabályozunk gáznyomást!!! Az arra van, hogy vagy nyitva legyen vagy zárva.
Minden éghető gázra (gázkeverékre)értelmezett egy lángterjedési sebesség. Ha a gázégőn kiáramló keverék áramlási sebessége ennél jelentősen kisebb, akkor a gáz visszaég a csőbe, ha sokkal nagyobb, akkor leszakad a láng. A gömbcsap csak a zárás közelében kezd igazából fojtani, ott azonban kis fordítás is nagy fojtásváltozást jelent. Kis szerencsétlenséggel tönkreteszed a készüléket.
Eddig nem ismertem egyáltalán ezt a készüléket, de most kicsit utánanéztem. Ez ugye modulációs gázégővel szerelt kazán? Az maga szabályozza a gázmennyiséget az igényeknek megfelelően.
A vízvesztés akkor sem OK, ha nem attól van a morgás, azt meg kell szűntetni! (Napi 1 l víz iszonyatosan sok!)
Ha szükséged van egy, a készüléket ismerő készülékszerelőre, a Ferroli magyarországi képviselője a Két Kör Kft. (Remélem nem ők szereltek nálad, én meg lukrafutok az okossággal... :))
Hello Mindenki!
Kedves Flex és Second!
Tárgy: nem fűt a csőradiátor.
Hozzászólás nem szakemberként: a rajzolatból ítélve a házbeliek radiátorai sorba vannak kötve, legalábbis ezen a strangon (ha jól hallottam, ezt hívják egycsöves rendszernek??). Megragadott second megjegyzése, hogy kicsi lehet a tömegáram. Nem lehetséges-e, hogy valaki (bárki!) elzárta a szomszédban a saját radiátorát, ettől aztán mindenki fűtés nélkül maradt. Kérdezd csak meg a szomszédokat, hogy van-e fűtés a fürdőszobájukban.
Egy ilyen rendszerben talán csak akkor szabadna elzárót szerelni a radiátorra, ha van mellette sönt (megkerülő) ág.
Üdv. szicsu
Herr X : a napi 1 liter magából a cirkóból ürül (miután felmelígette az 55 l-es tartályban lévő vizet) A radiátoroknál nem tudom mennyi folyhat el, én csak szivárgást tapasztaltam. (nincs tócsa alatta)
Second, Herr X !
A gáznyomást azért vettük le, mert ezt javasolta
a szerelő. Tudjátok, a cirkó mellett van ez az elfordítható kar... (bocs, de néha olyan hülyének érzem magam magyarázkodás közben, pedig csak laikus vagyok...)egyébként tényleg olyan kisláng-nagyláng hasonlattal lehetne élni.
A kérdés már csak az, hogy az a kevés szivárgás, ami a radiátorokból jön, okozhat-e ennyi vízveszteséget, hogy 2 hetente kell (kb.) tölteni.
(ilyenkor 1 bárról 1,8-ra szoktuk feltenni)
Ja, és itt megkérdezném, ha már egyszer roppantógyűrűs megoldást javasoltak, ezt túl lehet-e roppantani, amitől ott szivároghat ??
Mivel ez egy kombi cirkó, így nem értem, hogy a tágulási tartályt miként lehetne változtatni...
hiszen azért pont ilyet vettünk és javasoltak, mert minden egyben benne van. (75 nm-es a lakásunk, ami nem is olyan nagy szerintem)
Ja, és fűti : konyha (1) szoba (1) nappali (2)
Wc(1 mini) fürdő (1+törölköző szárító).
Sziasztok! Kinek van tapasztalata a Honeywell CM67-es programozható szobatermosztát telefonos távvezérléséről. Megtudtam, hogy egy jel átalakító (520 Ft)+1modem (siemens 41eFt)vagy
egy olyan külső faxmodem segítségével ami képes jelet továbbítani be leht kapcsolni a fűtést egy telefonhívással.
Teszem azt: vidéken vagyok napokig és leveszem a fűtést. Jövök haza felhívom a modemet, beütöm a kódot és a termosztát bekapcsolja a rendszert, mire hazérek jó meleg van.
Próbálkozott már valaki hasonlóval és milyen modemmel?
Válaszokat előre is köszi
tapasztalataim szerint egy villanybojler is tud "morogni" fűtés közben.
Tkp. egy merülőforraló is tud zajongani, hiszen a szál körül hirtelen forr fel a víz, és a gözösödés a víz "közepén" jön létre és a buborékok áramlása okozza a zajt.
Azáltal, hogy visszavetted a gáznyomást, lehet, hogy nem fűt annyira. (Gyakorlatban: vízforralás nagylángon és takarékon.)
Napi 1 litert írtál és 2 hetente töltöd föl. (Gondolom 1 bar-t emelsz rajta.)
Azért a 14 liter/bar elgondolkodtató. Mennyi víz van a rendszerben? (Hány helyiség, radiátor stb.)
Second, Herr X !
1)A morgás akkor keletkezik, amikor melegíti a tartályban a vizet... ,de így, hogy levettük a gáznyomást, már nem morog...
2)Nyomáspróba : volt, igen és rendben volt. Arra nem is merünk gondolni, hogy esetleg a rézcsövek gyári hibásak lennének.... de akkor gondolom ez a nyomáspróbánál kiderült volna.
3)Nem kerül naponta friss víz a rendszerbe, bár a nyomást kb. 2 hetente kell emelni...
Szerintetek mennyi esélyem van arra, hogy kicseréljék a cirkót (ezt szeretnénk elérni valahogy...)
Ha a radiátorod tényleg így van bekötve, mint a képen nyilaztam, akkor ne csodálkozz, hogy nem fűt.
A két alsó csonkot kellett volna a kötéshez felhasználni, vagy átlósan egy alsót és egy felsőt. Ha a két alsón van bekötve, akkor a levegősödés se nagyon zavarja, mert legfeljebb a felső cső nem menne...
A kgy2316 által idézetteket itt is megtalálod.
Ha így is csak langyos az egyetlen működőnek remélhető csőszakasz, akkor ott még más sebből is vérzik az ügy. Valahol ez a radiátor nagyon be van fojtva. Milyen volt az eredeti hőleadó?
ito okashi,
A radiátorkötésnek valóban van hatása a radiátor hőleadására az általad említett gravitációs hatás miatt, de nem ekkora! Ha csak arról lenne szó, akkor a felső csövek nem fűtenének eléggé, de nem az egész radiátor döglene be.
A gravitáció nagyon érdekes dolgokat tud művelni még egy szivattyús rendszerben is, de azok magas épületek alsó szintjein hátrányos ügyek...
A szakmai fórum ötlete nekem szimpatikus, de több kolléga részvétele kellene hozzá. Írtam neked(?) a honlap kapcsán, hogy jó lenne ha működne a fórum, de kicsit szkeptikus vagyok...
De ha engedek le egy kis vizet, akkor felbolydul a dolog es forro a cso.
Azért ez a lentről felfelé bekötés furcsa.
Brainstorming következik, újra hülyeségeket fogok írni: :)
Jó lenne tudni, hogy néz ki a hálózat, mi van a radiátor előtt és mögött. Arra gondolok, hogy amikor kinyitottad a szelepet, gyakorlatilag megkönnyítetted a szivattyú dolgát, hiszen elvetted a radiátor utáni csőszakaszok ellenállását, így már könnyebben áramolhatott a víz...
A másik, hogy - bár így szokás - volt oktatóm szerint nem illene elhanyagolni a gravitációt. Ha alulról próbálod betáplálni a melegvizet, de kicsi "lendülettel", ennek keresztbe tehet az, hogy a lehűlő víz lefelé szeret áramlani. Ez persze csak elmélet, nem tudom mennyit számít a gyakorlatban.... :(
De lehet, hogy csak egy gonosz buborék az oka. :)
Hmm, az a szaki a nagybatyam, es 30 eve vizvezetekszerelo :) No ez nem jelenti azt hogy garantaltam megbizom benne, de nem ma kezdte a szakmat.
Azert furcsa nekem az ervelesetek, mert akkor ezek szerint az also es felso csonk kozotti resznel melegnek kellene lennie. De nincs meleg egyaltalan ott sem, csak nagyon langyos mindenutt. De ha engedek le egy kis vizet, akkor felbolydul a dolog es forro a cso.
Nekem úgy tünik ez nem jó megfejtés. Ime egy részlet egy "törölközö száritó" csöradiátor útmutatójából:
A függőleges osztó- és gyűjtőcső mindkét végén G1/2" méretű belsőmenetes csatlakozócsonk található. A radiátor csatlakozása a melegvizes egycsöves vagy kétcsöves rendszerre általában az alsó csonkokra szerelendő csatlakozó szerelvényekkel történik. A csatlakozás megoldható mindkét alsó, vagy csak az egyik alsó csonk igénybevételével, attól függően, milyen csatlakozószerelvényt alkalmazunk. Mindkét csonk felhasználásával egyik oldalon szabályozó radiátorszelep, a másik oldalon visszatérő radiátorszelepet célszerű alkalmazni. Ha a csatlakozásra csak egy alsó csonkot kívánunk felhasználni, ezt merülőcsöves szelep alkalmazásával oldhatjuk meg. Ebben az esetben a másik alsó csonk felhasználható elektromos fűtőpatron elhelyezésére, mely a fűtési idényen kívüli fűtés lehetőségét biztosítja. Az alsó csonkok bekötésre való alkalmazása esetén a csőradiátor két felső csonkja közül az egyikben légtelenítő szerelvényt, a másikban záródugót kell elhelyezni.
Az altalad rajzolt "abran" a 2-es helyen jon be a viz alulrol a szomszedtol, es az 1-es helyen tavozik. A 4-esen van egy legtelenito szelep vagy micsoda, a 3-ason meg egy csap, ott tudom feltolteni vagy leereszteni.
Mivel meg csak Totya kazanhoz es FEG cirkohoz volt szerencsem, ezert nem sok lovesem volt hogy is mukodik a kombinalt cirko. Az elmeletem itt megdolni latszik, miszerint kulon futes, kulon melegviz resze van a kombinalt cirkonak...
second level ment, remelem sikerult ertelmesen leirnom a helyzetet...
Az eddigiek alapján nicsen konkrét ötletem arra, hogy miért "morog" a kazán. Az azonban tuti, hogy az is sok, ha 1 hét alat 1 liter vizet veszta rendszer! Gázkazánod van, abban minden bizonnyal benne van a változó nyomású zárt tágulási tartály. A fűtési rendszerednek tehát tökéletesen zártnak kell lennie. Ha ennyi vizet veszít valóban, mint amennyit írtál, azt a hibát sürgősen el kell hárítani.
A morgás origója lehet a vízvesztés miatt bekövetkező valamilyen zavar.
Vízvesztés nem csak a szerelési tömörtelenségekből adódhat. Ha a rendszer térfogatához képest túl kicsi a beépített tágulási tartály és a rendszeren van biztonsági szelep, akkor a felfűtéskor a táguló víz nem fér el teljes egészében a tartályban és a többlet a szelepen keresztül távozik a rendszerből, de oda nem tud visszajutni. Ez üzemzavarokhoz vezet.
(Félve kérdem: volt-e rendes nyomáspróba a a betonozás előtt?)
3 hét alatt nem vízkövesedik el annyira egy kazán, hogy az komoly problémát jelentsen. Ha azonban naponta kelrül friss víz a rendszerbe az igen rövid időn belül komoly károkat fog okozni!
Keress egy megbízható fűtésszerelőt!
Flex,
Az alulról kötött radiátor tetején valóban nem árt egy automata vagy kézi légtelenítő, de semmi esetre sem töltöd onnan a rendszert.
Egyáltalán, hogyan működnek a központi fűtéses radiátorok? A radiátor egy víz-levegő hőcserélő. A belső oldalon melegvíz áramlik és hűl le a belépés és a kilépés között. Vízoldalon kényszeráramlás van, amit a szivattyú valósít meg a rendszerben. Levegő oldalon szabadáramlással nyaldossa a levegő a radiátort, miközben felmelegszik. A szabadáramlás a hőmérsékletkülönbség okozta sűrűségkülönbség hatására jön létre.... (folytassam?)
"Az érdekelne hogy normális-e hogy a radiátorom "felett" is van még víz. Talán ettől nem melegít." Ha egy radiátor felületi hőmérséklete nem elég magas, annak általában az az oka, hogy kicsi a a rajta átáramló térfogatáram. Ennek oka többféle lehet. többek között légbuborék is. Ha a magasponton már víz áramlik ki, akkor ez nem valószínű. Ha a radiátor hidraulikai ellenállása túl nagy, akkor szintén kicsi lesz a térfogatáram. Kérdés milyen a régi és az új radiátor ellenállásának az aránya, beleszámítva az szerelvényeket is! Amikor légtelenítésre kinyitottad a felső elzárót, akkor a víz a visszatérő ágban lévő szelep "megkerülésével" áramolhatott. Sajnos csak a szabadba.
magmulat
sajnos nincsen vízvezetékszerelő ismerősöm, de hírdetést folyton egy csomót látok. Budapesten kell?
ito okashi,
"Egy kondenzációs kazánnál csak a visszatérő hőmérséklet kell, hogy alacsony legyen, hiszen ez garantálja a kondenzáció létrejöttét. "
Ok. Valóban tudják a kondenzációs kazánok a nagy előremenő hőmérsékletet is.
Azt azonban nem írom alá, hogy "egy kombinált ra-
diátoros+padlófűtésnél ennek (ti.
az előremenőnek) biza magasnak kell lennie." miért kellene? Radiátoros fűtést nyugodtan lehet 65/55-tel csinálni. Pláne könnyebb, ha alapfűtésként a padlófűtés csökkenti a radiátoron leadandó teljesítményt. Az előremenő nagyon húzza magával a visszatérőt. A nagy Dt kis térfogatáramokat jelent, amiket nehezebb beállítani, pláne, ha a beszabályozásra nem fordítanak kellő figyelmet.
kgy2316, Twinny,
"a szivattyú csapágyával nem lehet gond?" Akkor mehet tönkre iszonyú gyorsan (egy negyed óra alatt is) egy ilyen cirkóba épített szivattyú, ha valamiért szárazon fut. Ezek ugyanis vízkenésű szivattyúk, a keringetett víz keni őket. A vízvesztés során elvben előfordulhat ilyen, de a gyakorlatban kétlem, gátolom, mert a kazán védelme előbb kell, hogy lekapcsoljon, ha nincs víz a kazánban. Azért a szerelő hallgassa meg a szivattyút...
kuoni pasztor,
A tervezés ügyében írj konkrétumokat levélben, megkérdezek annak alapján valakit.
A régi kombi cirkóknál azért volt nehéz rendes HMV hőfokot beállítani, mert egy idő után nagyon érzéketlen lett az a rész, ami az átáramló vízmennyiség alapján a gázáramot vezérelte. Ezek a szerkezetek sokat fejlődtek már. A kombi ciró az átfolyós HMV termelést jelent. Ahhoz nem kötnék tárolót. Ha tároló, akkor legyen csak egy fűtőkazán és ahhoz egy közvetett fűtésű tároló, vagy vehetsz egy közvetlen fűtésűt (akár gázost, akár villanyt).
Nem tudom, milyen értelemben gondoltad a fűtést leválasztani, de szerintem a válasz nem. A gázláng ugyanabban a lamellás hőcserélőben melegíti a vizet, ami aztán nem a fűtési rendszeredbe megy, hanem a HMV hőcserélőbe. De ez télen is így van, amikor HMV készítés van.
szerintem a garanciális szervizt végzö céget kellene megkeresni. Az emlitett tipus alapjában véve nagyon jó, nekünk is ilyen volt a régi lakásban, csak tároló nélküli változat.
"Kombinalt cirkonal le lehet valasztani a futest a melegvizrol, hogy nyaron azert ne zabaljon annyit?"
A hötároló nélküli kombi cirko készülék abban különbözik a "sima" cirkotól, hogy azon felül, hogy tartalmazza a cirko valamennyi alkatrészét, el van látva egy használati melegvíz höcserélövel és egy váltószeleppel, amely használati melegvíz elöállítását is lehetövé teszi. A két rendszer viszont nem egyszerre, hanem igény szerint felváltva müködik.
Ha a készülék éppen nem üzemel amikor használati melegvíz vétel jelentkezik, akkor a használati víz áramlását érzékelö kapcsoló megindítja a készülék cirkulációs szivattyúját, begyújtja a föégöt és átállítja a váltószelepet, igy a készülék zárt körében keringö vizét nem a központi fütés felé engedi kimenni, hanem a használati melegviz höcserélön keresztül a készüléken belül keringteti. Ekkor a kombi cirko egy "sima" átfolyó rendszerü vizmelegitöként müködik. Viszont ezzel jár, hogy ha épp megy a fütés, amikor kinyitod a melegviz csapot, akkor arra az idöre a fütés leáll...
Tehat nincs szükség semmiféle leválasztásra, ezt a kombi cirko megoldja magától. Viszont a melegviz hömérsékletét rendesen beállitani nem egyszerü, föleg, ha több helyen egyszerre nyitod ki a csapokat... DE van hötárolós kombi cirko is és annál nincs ilyen gond (ezért találták ki).
Én speciel most tervezek teljes felújitást és valami ilyesmivel számolok. A régi lakásunkban egy hötároló nélküli kombi cirko volt, most hötárolósat szeretnék venni.
Ha jól értem, akkor a cirkóból úgy ürül 1 liter víz, hogy amikor fűti, akkor a túlnyomás-szelep leereszti.
Ha így van, akkor felmerül a tágulási tartály problémája. Az pont arra szolgál, hogy oda menjen a tágulás eredményeként keletkezett "víztöbblet", majd lehülés után onnét "jöjjön".