üdv!
aláírta már a hitelszerződést? ha nem, a hitelszerződés megkötésekor a közjegyzővel a szerződés összes pontját átbeszélik és közösen értelmezik.
az én értelmezésem szerint a 3, megoldás stimmel, vagyis 8 millió forintot kell igazolnia számlával, számlát helyettesítő egyéb okmánnyal és a nyilatkozatokkal.
A lakáshitel szerzödésem egy pontjának értelmezésével vannak gondjaim,
és ebben kérnék segítséget öntöl.
Ime a bekezdés a szerzödésböl:
"2.4 A Kölcsön egyes részletei folyósításaként elöírt müszaki tartalom
elérését a Hitelezö akkor fogadja el, ha:
2.4.1. az elöírt készültségi fok eléréséhez szükséges összes vásárolt
anyag, illetöleg igénybe vett szolgáltatás jogszerü eredetét igazoló, az
Adós nevére kiállított, összesen 8.000.000,- Ft, azaz
nyolcmillióforint számla, illetöleg számlát helyettesítö
okmányok eredeti példányát, a nem vásárolt anyagok és szolgáltatások eredetéröl és
mennyiségéröl teljes bizonyító erejü magánokiratba foglalt írásbeli nyilatkozat
eredeti példányát az Adós a Hitelezö részére bemutatta és
2.4.2. a fentiek szerint igazolt teljesítést a Hitelezö, szakértöje által, helyszíni
szemléje alapján elfogadta."
A kérdésem az, hogy minek kell nyolcmillió forintnak lennie:
1, a számláknak?
2, a számláknak és a számlát helyettesítöknek együtt?
2, a számláknak, a számlát helyettesítöknek és a nyilatkozatoknak együtt?
üdv!
az örökléssel közös tulajdon jött létre, amely megszüntetését bármelyik tulajdonostárs kezdeményezheti. a bíróság három féle megoldás közül választhat:
a, a lakást természetben megosztja (két ingatlan jön létre),
b, az ingatlant megfelelő ellenérték fejében az egyik tulajdonostárs tulajdonába adja (megváltás),
c, az ingatlant értékesíti és a vételárat felosztja a tulajdonostársak között.
fontos szabály, hogy a bíróság nem alkalmazhatja a megszüntetés olyan módját, amely ellen mindkét tulajdonos tiltakozik.
a szóbeli végrendelet érvényességéhez a törvény nagyon szigorú feltételeket támaszt:
a, az örökhagyó, életet fenyegető rendkívüli helyzetben van (betegség, baleset),
b, írásbeli végrendeletet nem tehet,
c, két tanú előtt végrendelkezik,
d, továbbá az érvényes szóbeli végrendelet is hatályát veszti három hónap után, ha az örökhagyó más alakban is végrendelkezhetett volna.
szerintem az általad említett esetben ezen feltételek nem érvényesültek.
egyébként, a hagyatéki eljárásban a közjegyző vázolni fogja a lehetőségeiteket.
Egy családi örökösödési ügyben kérném a tanácsát.
Az örökhagyó egyedülálló volt, írásbeli végrendelet híjján két élő testvére örökli az üresen álló lakásingatlanát. Egyes számú örökös az ingatlant sem eladni, sem a kettes számú örökös részére pénzben megváltani nem akarja. Kérdéseim a következők: 1. Kötelezhető-e az egyes számú örökös az ingatlan értékesítésére, ha a kettes számú örökös semmiképpen nem akar közös tulajdonlást? 2.Írásbeli végrendelet hiányában amennyiben az elhunyt többször és több tanú előtt kijelentette, hogy minden vagyonát két keresztlánya örökli, érvényesíthető-e az örökhagyó szóbeli végakarata és ha igen, miként? (Esetleg még a hagyatéki eljárás során?) 3. Milyen lehetősége van a kettes számú örökösnek a rájutó összeg megszerzésére?
Névváltoztatás ügyében kérném a tanácsát.
Sok évvel ezelőtt, házasságkötéskor, –né kiegészítővel felvettem a férjem görög vezetéknevét.
Akkor valaki azt állította, hogy magyarosan kell írni, és úgy írták a papírjaimra.
Ugyanakkor a férjem összes papírja az útlevele alapján lett kiállítva és a névátírás szabályai szerinti írásmóddal.
Bocsánat, hogy nem tudok pontosabban fogalmazni, inkább egy példán levezetem az esetet, hogy hogyan állunk most a vezetékneveinkkel:
Férj neve: Krios
Feleség neve: Krioszné (+ teljes magyar lánykori név)
Gyerek neve: Krios
Görögül az –os végződés hímnemű lényt takar. ( Krioszné = fából vaskarika: én nő létemre, férfi nevet viselek.) A nőnemű vezetéknevek nevek ezek meghatározott szabály szerinti változatai. A mi példánk esetében Kria lenne az.
(Egyébként mikor a gyereket vártuk, kértünk véleményezést a Nyelvtudományi Intézettől fiú és lányévre is, az anyakönyvi bejegyzés megkönnyítésére. Lány esetében a Kria vezetéknevet is „engedélyezték”, mivel hivatkoztunk a görög szokásokra.)
Ugyanakkor, én évekkel ezelőtt már próbálkoztam a névváltoztatási kérelemmel, de azzal utasítottak el, hogy házasságban szerzett nevet nem lehet változtatni.
(Ez első átfutásra az új - 2002. évi XLIV. – törvényben is így van.)
Ugyanakkor én nem kaptam annak idején a nemzetiségi nevek felvételéről elég tájékoztatást. (Lehet, hogy nem is volt még…)
Illetve én sem néztem nagyon részletesen utána. Továbbá a –né változatra nagy volt a családi nyomás…
Elképzelésem szerint én kettős vezetéknevet szeretnék: Kria + teljes magyar név.
(Kötőjellel, vagy anélkül.)
Lehet-e majd ezt a kérést az új törvény életbe lépte után, a nemzetiségi névre vonatkozó szabályokra alapozva kérni?
Vagy van egyszerűbb és jogosabb indoklás is?
Honnan kellene elindulni?
Milyen előre nem látható nehézségek, buktatók vannak benne, hiszen több, mint 10 év telt el a házasságkötés óta, gyerek van, annak is saját papírjai, melyben én is szerepelek. Továbbá az élettel összefüggő egyéb iratok, okiratok, számlák, szerződések.
Mit kell, és mit nem kell egy ilyen (esetleges) változás után módosítani?
Milyen egyéb jogi kötelezettségek terhelnek és milyen anyagi vonzatai vannak egy ilyen változtatásnak?
Kösz az eddigi segítséget. Az új módosítás lehetővé teszi a kettős névviselést, sőt ezt a nevet a férj is választhatja majd. Ezen túl nem lánykori név lesz, hanem születési név és házassági név, éppen azért, mert lehetőség lesz arra, hogy a férfi is felvegye a nő nevét. Mindez egy Alkotmánybírósági határozat nyomán született. Csak gondolom fel kell erre készülniük, azért nem lépett rögtön életbe. Pedig egész eddig erre számítottam.
Lásd:
http://web.b-m.hu/proba/bmtvtev.nsf/84c02c12db860e2fc1256835004755d8/eea1f81705e7eed4c1256c9100513e1b?OpenDocument
valamint
http://web.b-m.hu/proba/bmtvtev.nsf/84c02c12db860e2fc1256835004755d8/95a75eea2f70b66dc1256c910050625d?OpenDocument
Bocs, most nem szórakozom a linkeléssel, így is be tudod másolni, ha érdekel.
Kicisnap
most valóban az tűnik a leglogikusabb megoldásnak, ha megtartod az eredeti neved és megvárod a jogszabályváltozást. bár nem tudom, hogy az engedélyezi-e a kettős családinév viselését.
szerintem adminisztrációs okok miatt nem támogatják a kettős névviselést.
Tudom. De az én nevem nagyon szép név, ellenben a leendő férjemé egy igen-igen gyakori név kis hazánkban, ráadáusl nem illik hozzá az én keresztnevem.
Tudom, hogy ez egyéni szoc. prob., de ez is lehet fontos valakinek. Ha minden kötél szakad megtartom az eredeti nevem, aztán ha életbe lép a törvény, akkor megváltozatom. Az is lehetséges? Akkor már nem kell hozzá nyomós indok, ugye?
Amúgy miért nem szeretik a kettős családi nevet?
Sam Tanoo!
Miért nem engedélyezik a kettős családi név viselését? Ha ez amúgy is lehetséges lesz minden külön engedély nélkül 2004 január 1-től, akkor most kérelemmel sem adják meg?
Üdv!
jelenlegi szabályozás szerint az utónév megváltoztatását a városi (községi) anyakönyvvezetőnél kérheted (a polgármesteri hivatalban). az eljárási illeték 5000 forint lesz.
a kérelmedet az anykönyvvezető felterjeszti a belügyminisztériumba, és itt bírálják majd el.
vigyázz! kettős családi név viselését -különös méltánylést érdemlő körülmény kivételével- nem lehet engedélyezni.
Tanács kéne.:-))
Szóval 6 hónap múlva lesz az esküvőnk. Decemberben nagyon megörültem, hogy életbe lép a névhasználtról az új törvény, de aztán letöltöttem, elolvastam, és láttam, hogy csak 2004-től lép hatályba. De én úgy szeretném viselni a nevem az esküvő után, hogy a párom és saját vezetéknevem kötőjellel összekapcsolva. Ehhez hogyan lehet engedélyt kérni? Kinél? Mikor? Mennyi idő?
Annyira fontos lenne ez nekem...
Üdv! az általad említett jogszabály még nem hatályos, én is csak annyit tudok róla, amennyit olvastam és médiákban láttam.
csak akkor lesz alkalmazható a kedvezőbb törvény, ha majd hatályos lesz (ha jól tudom 2003. március 1-től).
szerintem az ügyészségen, vagy a bíróságon szívesen adnak bővebb felvilágosítást a további teendőkről.
Kedves Sam Tanoo, tudnál-e nekem segíteni drogjog-problémában? Pellea el van tűnve, és egyre sürgetőbb lenne tudni, hogy mi a helyzet..
Tavaly augusztusban indult ügy, (könnyűdrog-fogyasztás a bűn) de ugye most közben törvénymódosítás történt (és csak márc 1-jén lép életbe, vagy ilyesmi..), aminek fényében felvilágosító meetingre járást lehet választani bünti helyett. Ha jól tudom, úgy néz ki a dolog, hogy a "tettenérést" követő fél éven belül igazolni kell, hogy az ember járt ilyenre, és akkor ok minden. Jelen esetben mi a teendő? (Lassan lejár a fél év, az ügy az ügyészségen jár éppen, gondolom, ejteni nem fogják a vádat) Kihallgatás-ügyészség- ezután mi jön? Lépni kéne valamit a "bűnösnek" most, ha felvil. tanf-ra akar menni? Vagy meg kell várni a tárgyalást (már ha egyáltalán lesz ilyen), és akkor szólni, hogy csókolom, én eztet akarnám? És az embernek kell ilyen megelőző bigyót keresni, vagy ez központilag szabályozott?
Üdv!
a keresetlevél kellékeit a Polgári Perrendterásról szóló 1952. évi törvény 121. §-a tartalmazza. fel kell tüntetni:
a, az eljáró bíróságot
b, feleknek (képviselőiknek) nevét, lakóhelyét és perbeli állását,
c, az érvényesíteni kívánt jogot, a tények és bizonyítékok előadásával,
d, azokat az adatokat, amelyekből a bíróság hatásköre és illetékessége megállapítható,
e, a bíróság döntésére irányuló határozott kérelmet.
továbbá csatolni kell az bizonyítékként hivatkozott okiratokat, valamint a képviseleti meghatalmazásokat.
a cd jogtárban és különböző honlapokon talál keresetlevél mintákat, de javaslom, hogy jogász szerkessze meg az iratot.
tudna segiteni nekem?! kellene egy keresetet beadnom az ügyünkben, de gőzöm sincs hogy hogy kell hogy kinézzen az egész...van valami formátuma neki, vagy csak szimplán leirom hogy mit akarok és kész?!
1. a 21/2001. (II. 14.) Korm. rendelet 23.§ (4) bek. alapján kezdeményezheti a jegyző hatósági eljárását, mivel a jegyző ellenőrzi a háztartási berendezések légszennyező forrásaira vonatkozó előírások betartását.
2. a jegyzőnél (birtokvédelmi ügyintézőnél) birtokvédelmi eljárást kezdeményezhet (1500 ft. illeték) , és kérheti a zavarás megszüntetését.
3. polgári peres eljárást kezdeményezhet a szomszédjogi szabályok megsértése miatt.
Tanácsot szeretnék kérni Öntől, problémám (családom és szomszédjaim problémája is egyben) a következő: kertes házban lakom Rákoshegyen. Itt eddig nagyon jó volt a levegő – gondolok itt a tisztaságára. Sajnos bő két hónapja egy szomszédunk kb. egy 10 méteres kéményt állított fel a telkén, és ezzel egyetemben gondolom egy olyan kazánt, amiben mindent el lehet égetni (nem csak fát, szenet). Ebben nincs semmi kivetnivaló, ezzel fűtenek. Csakhogy azóta borzasztó füst gomolyog a környező házaknál – széljárástól függően – füstszag van, a ruhákat nem lehet kiteregetni, nem lehet rendesen szellőztetni, vagy lehet ugyan, de mindig figyelnünk kell, hogy mikor kezdi ontani megint a füstöt a szomszéd kéménye. Gyakran már a szobákban is lehet érezni a kellemetlen szagot. Van olyan szomszédunk, akinek most született gyermeke, és nem tudja kint hagyni a gyermeket, mert förtelmes füst van néha.
Az önkormányzat szerint egy ilyen szomszéddal szembeszállni majdnem hogy szélmalomharc.
Mégis létezik Ön szerint valami jogi megoldás?
Üdv!
az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII.28.) Korm. rendelet 2. § (1) bekezdés a) pontja: "aki gerinces állatot közterületen vagy nyilvános helyen...természetével ellentétes cselekedetre kényszerít ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható."
alkalmazható továbbá az állatok védelméről és kíméletéről szóló 1998. évi XXVIII. törvény vonatkozó rendelkezései (pl. 6. §).
Van itt egy topik az Indexen, ahol állatokkal való közösülésről beszélgetnek, és ez nagyon bántja az állatbarátokat.
A moderátorok viszont csak egy jogszabály idézésére hajlandók a topikot törölni.
Kérek mindenkit, aki ért ehhez, segítsen olyan jogszabályt találni, amivel a topikot töröltetni lehet.
Eddig annyi jött össze, hogy ez
1. állatkínzásnak minősül
2. sérti a közerkölcsöt.
Konkrét idézet kéne forrás megjelöléssel. Remélem, van itt állatszerető jogász. Előre is köszi.
Üdv!
1. az önkormányzati lakás tulajdonjoga nem örökölhető, azonban a lakásbérleti jog folytatható. a lakásbérleti jog folytatására az jogosult, akit az önkormányzat hozzájárulása nélkül fogadhat be a lakásba (ezen személyek:házastárs, gyermek, unoka, szülő), ha a bérlő a lakásba befogadta és a bérlő halálakor életvitelszerűen a lakásban tartózkodott.
2. a külön tulajdonban lévő lakással kapcsolatban semmilyen igénye nem lehet. az együttélés alatt közösen szerzett javak esetén közös tulajdon alakul ki. a tulajdoni arányok a szerzésben való közreműködés alapján állapíthatók meg. ha a közreműködés aránya nem állapítható meg, a közös tulajdont azonos mértékűnek kell tekinteni.
2. Élettársi kapcsolatból meghal az egyik fél (az ő tulajdonában lévő házban laktak több, mint 11 évig). Az örökösök az ő gyermekei.
A másik félnek vannak-e bármilyen jogai a házzal vagy a 11 év alatt közösen megszerzett javakkal kapcsolatban?