És hasonló státuszú eszköz az elektrosztatikus töltés fogalma is.
Susskind ad hoc felrajzolt egy forgó vektort, részletesen elmondta a tulajdonságait.
Aztán mellékesen megkérdezte: tudja valaki, hogy mi ez?
Néhányan tudták. Elektromos töltés.
Mi van?
Rákérdeztem, hogy mi a töltés, de iszugyi nem tudta megmondani. Alapfogalom?
Ideje tisztába tenni a gyereket, mert sír.
Az általánosított töltés egy megmaradó mennyiség, amelynek oka egy szimmetria.
A megmaradó mennyiségeket a hagyomány miatt nevezik töltésnek, az elektromos töltés nyomán.
Tehát ott van a táblán egy forgó vektor.
De mi a töltés és mi a hozzá tartozó szimmetria?
A transzlációs szimmetria következménye a lendület megmaradása. Nem a sebességé. Hoppá.
A forgási szimmetriából a perdület megmaradása következik. Nem a fordulatszámé.
A komplex számsíkon az elforgatási szimmetria következménye az elektromos töltés megmaradása. (?)
Függetlenül a vektor hosszától?
Nem a forulatszám marad meg?
Hogy is van ez?
A lendülethez és a pedülethez tartozik egy kiegészítő mennyiség: a tömeg. Miért?
Ugyanis az eltolási és elforgatási szimmetria a priori a helyre és a szöghelyzetre vonatkozna.
Egyéb szimmetriákat is el tudunk képzelni. Legyen két töltés. Köztük a kölcsönhatás különféle lehet, a vizsgált töltés fajtájától függően. Lehet két azonos közöt vonzó, két ellentétes között taszító. De lehet fordítva (például a hipotetikus mágneses töltéseknél, amit sokan keresnek a mágneses monopoly játékban). Aztán ott vannak a hármas rendszert képező színtöltések, és a "kiözépső" nem semleges (mint a W+ Z0 W- bozonok esetén). Milyen kölcsönhatás van a színtöltések között? Vonzó vagy taszító? Kő-papír-olló? (Nem konzervatív potenciál.)
Valamit még akartam vartyogni a szimmetriasértésről, csak közben kiment a fejemből.
Mert leírni sokáig tart, gondolatként pedig csak egy villanás.
Mennyire lehetünk biztisak abban, hogy a töltések megmaradását okozó szimmetria minden méretskálán létezik?
És miért kell egy segédmennyiség a lendület megmarhadásához?