sziasztok van itt valakinek tapasztalata az infrapaneles fűtésről? konkrétan az érdekelne,hogy 2,7 kw-os összteljesítményű nappali árammal kevesebbet fogyaszt-e mint egy 6 kw-os hőtárolós éjszakai árammal? végül is az lenne a kérdés,hogy az infra panel mennyit megy napközben.mert ha ugyanannyit mint a hőtárolós akkor kb. egyforma a pénzbeli fogyasztás. szerintetek?
A foldgazt most vezetnenk be ujepitesu hazba, hanem az lenne a problema hogy ezelott 3 eve mikor a vizvezeteket bevezettuk a vizaknatol a hazhozakkor a gazvezeteket is lefektetettuk (vedocsobe, 1 meterre a haz falatol, 1 meterre a vizcsotol es ket meterre a szomszed keritestol). A baj csak az hogy be lett fedve es le is betonozva es a muszaki atadast nem akarja megcsinalni a Tigaztol a muszaki ellenor. Keresnek valami kiskaput megis hogyan tudnam elintezni, akar penzzel akar mas modon mert hogy feltorjem a betont az remalom lenne. Nem hiszem el hogy nem lehet nyomasprobat vegezni es megbizonyosodni hogy minden rendben van azzal a kurva csovel. Ha nem lenne akkor nem szolnek semmit, de tudom hogy nem lehet baj es most csak azert nem akarnam feltorni az egesz jardat hogy a muszaki ellenor kukkantson bele. Inkabb odaadom akkor neki az egesz penzt, csak azt nem tudom hogy tenyleg ennyire nem lehet vajon veluk beszelni, vsag y van valami megoldas. Volt mar valaki hasonlo helyzetben ?
Egy légbevezető is elegendő egy normál gáztűzhely esetén. Aereco és Helios termék is van erre a célra. Persze azon belöl lehet falba, illetve nyílászáróba szerelhető. Építési engedély meg a homlokzati égéstermék kivezetés esetén igaz hogy kell, de az átadásnak nem feltétele. Ha jól emlékszem 2 éven belül kell beszerezni azt, de ellenőrizni már a kutya se fogja...
Már csak a hőenergia bevítel szempontjából is -- igaz itt egy kicsit nagyzolok ?
Na hát :
A hivatalos út :
Megtervezetetni gáztervezővel, elfogadtatni a a szolgáltatóval, majd kiviteielezeteni egy engedélyes szerelővel. A kész projektet újra engedélyezetetni ---átvetetni --a szolgáltatóval, majd a konvektort üzembehelyezeteni a gyártó által kijelölt szerelővel , -- aki pont 2x annyiért végzi, mint a a már ott dolgozó -- egedélyes szerelő.
A fekete -- féllegális út :
Mivel már bent van a gáz és engedélyes - egy leágazással asz új konvektorhoz lehet vezetni a gázt azt a szerelő ráköti, sőt üzembe ie helyezi.
Természetesen engedélyes és lelkiismeretes szerelőnek kell lenni -- a gáztömörség mindenek felett
Lebukás -- ha valamelyik szomszéd jelent a szolgáltatónak.
Harmadik megoldás : -- valószinű eddig is használták a lakás , nyilván a konyháról fűtöttek, menjen így továbbra is -- esteleg egy nagyobb ajtó kell a konyha és a szob a között -- ez viszont olyan nyögve -nyelős megoldás.
Írod :
"A cirkó szóba sem jöhet a kéménybélelés ára miatt."
általában bizonyos m2 alattt felesleges a cirkós -- kazános megoldás !!
Látom sok hozzáértő ember van a topikon, ezért Hozzátok fordulok tanácsért. Vettünk a fiunk részére egy egyszobás garzont. A gond ott van, hogy nincs a szobában semmiféle fűtés. A lakásban van gáz, a konyhában gáztűzhely és parapet konvektor. A szobába is konvektort gondoltam. A cirkó szóba sem jöhet a kéménybélelés ára miatt. A meglévő rendszert kellene tovább bővíteni, de azt sem tudom hogyan kezdjek hozzá. Mi a hivatalos út és kb. mennyibe kerül. Van e nemhivatalos, de járható olcsóbb út? A lakás egyébként Budapesten van egy kis mellékutcában. Ezen a házon is és a szomszédokon is vannak parapet konvektorok. Tehát műemlékvédelem vagy ilyesmi nem lehet akadály. Kérem aki tud segítsen tanáccsal.
az iszap keletkezéséről sok legenda terjeng. Van aki a radiátorgyártókat okolja, van, aki a csőgyártót, de ezek általában az ilyen garanciális igényeknek nem hajlanak meg, mert az iszap jórész vízkő.
A fűtési rendszer vizének van állandó és változó keménysége. Az állandó keménységet okozó sók hőstabilak, jelenlétük nem okoz gondot. A változó keménység jelenti a problémát, ez az ún. kalcium(magnézium)-hidrokarbonát jelen lévő arányát jelenti. Vagyis a vízkőét.
Tudni kell, hogy mivel a víz körforgása során a csapadék (lágy víz, erős oldószer) a kőzeteken átszivárogva oldja azokat (kemény víz), minden földből vagy folyóból, természetes vízből vételezett vezetékes víz tartalmaz oldott vízkövet. Viszont így ivóvíz-minőségű lesz (kevés baci), azon kívül a szervezetünknek ez biza kalcium- és magnéziumforrása.
A kalcium-hidrokarbonát (Ca(HCO3)2) hő hatására bomlik (uigy a Mg), kalcium-karbonáttá és vízzé, és megtapad a meleg felületen, ahol kivált=vízkő. Lágy vízzé válik. Amikor kihűl, elkezdni oldani a lerakódott vízkövet, ami lemezszerű darabkákban válik le: ez az iszap.
(Egyszerűsítettem, nem írtam az oxigén és a szén-dioxid szerepéről, ez dinamikus kémiai egyesúly.)
A fűtési rendszereket általában tömlővel töltik fel az ivóvízhálózatról. Az újrafeltöltésekkor mindig újabb és újabb adag oldott vízkő jut be.
Persze mindez elsősorban a nyílt rendszerekre jellemző, ahol oldott állapotú oxigén (ez szükséges a reakcióhoz) mindig van a rendszerben. Zárt rendszerbe elsősorban a csöveken keresztül jut be, "bediffundál" tehát a molekulák között becsusszan. Elsősorban a műanyag csöveken (de az a rossz hír, hogy az oxigén mindenhogy bediffundál. Még a fémvezetékbe is, bár nagyon kis mértékben. ) A mai összes fűtési csövet "oxigéndiffúziótól védettként" árulják, ám érdemes utánakérdezni, adott gyártmánynál mit is jelent ez pontosan. Biztosan védett az ötrétegű (nem a háromrétegű!) cső.
A fűtőkészülék hőcserélőjéből savazógéppel vagy vízkőoldós átmosással távolítják el a szerelők a lerakódott vízkövet. Hogy mikor célszerű megnézetni? Az első fűtési szezon után. Akkor legalább tudni lehet, mire számítson az ember.
A kombi készülékeknél és az átfolyós rendszerű vízmelegítőknél a képlet egyszerű: a vízkő kiválik, ahol a víz felmelegszik. Vagyis a hőcserélőben és a melegvíz-vezetékekben. Tisztítani? Szétszedéssel. Megvédeni? Jó kérdés. Ha rájössz, hogy lehet megvédeni HMV-oldalon az átfolyós kombit vagy a villanybojlert a vízkőtől (vízlágyító berendezés nélkül) szerintem szabadalmaztasd. Erre a kérdésre minden szakember a vállát vonogatná csak. Ha az előremenő hőmérsékletet 55 C fok alá állítják be, akkor kevesebb válik ki. Túl alacsonyra sem szabad beállítani, mert az meg a baktériumok szaporodásának kedvez. Dinamikus egyensúly ez is...
Adatok és tények Meszlényi Zoltán Központi fűtőberendezések üzembe helyezése c. kis kézikönyvéből.
De igen ez az a készülék!Egyébként a hőcserélője Beretta,a szivattyú:Grundfoss,a gázszelep pedig valami olasz,de állítólag az is ua.mint a Beretta.Ja,és a panel:Bertelli&Partners.Úgy láttam,hogy fűtési üzemben jól mükszik,modulál!Szerinted ha nem állítja a lángmagasságot attól elmehet a hőfok kijelző LED sor egy pillanatra! Várom válaszod:Szabó József
Ami a kazánt illeti, kiválasztásnál ne a márka neve döntsön sztem, hanem:
1. szervizellátottság. Nem amit a gyártó mond. A közszájon forgó. Junkers most vezetett be egy mérőrendszert a szervizesei teljesítményére, de közszájon nem sok jót hallottam. Vonatkozik uez a Vaillantra is.
2. Semmilyen gyártótól nem szabad a legolcsóbb modellt venni, mert abból ugyanúgy mindent kispórolnak, legyen bár ráírva akármilyen szuperlatívusz jelző. (Vonatkozik egyébként a csapokra is.)
3. Jól meg kell gondolni, mire van igény. Olcsó legyen? Akkor nem fog gázt spórolni. Felújítás, a radiátorok maradnak? Akkor nem kell kondenzációst venni. Ketten laknak? Akkor nem kell tárolós kombi. Ha egyszerre két csapolót akar ellátni (pl. tus+kézmosás), akkor kell. stb.stb.
4. Megnézni az alkatrészeit. Lehetőleg öntött primer hőcserélője legyen (az szinte mindegy, hogy AL-Si vagy nemesacél, mindkettőnek van előnye is meg hátránya is.) Az öntött hőcserélőket viszont nem hidegen alakítják, így nincsenek hegesztési varratok benne. Ha a primer hőcserélőnek vége, akkor lehet a kazánt egy az egyben a kukába dobni. Mint az autónál a motorblokk. Nem hátrány, ha a beépített keringető szivattyú mondjuk legalább "C"-s energiajelzetű... stb. stb. stb.
5. Egy kazán sem bírja sokáig, ha iszaposodik a rendszer! ez ellen védekezni kell vagy lágyított-visszakeményített (6-9 NK, azaz német keménységi fok) vízzel való feltöltéssel, vagy iszapleválasztóval.
(Egyébként én magam Saunier Duval Isotwin Condens-et vettem, mert ez tudott mindent, ami nekem fontos volt: beépített tároló, közvetlenül csatlakoztatható padlófűtés, gáztakarékos működés és 7m kémény. Junkersnek indultunk neki, de abból kondenzációs és tárolós csak akkora volt, ami hattagú családot is ellátna, mi meg csak négy főig tervezünk. )
"berettát (állítólag ez felsôkategóriás, míg a többi alsó-közép)"
Ja a Vaillant vuw 242 3-pro és a junkers euroline valóban alsó közép kategóriás, sőt állítólag ezt kimondottan a kelet európai piacra gyártják (gondolom maradt raktáron néhány raklap alkatrész -lásd.: Opel Astra Classic-, a gyártó eredeti .com honlapjain nincs is kint), de hogy a Beretta felső kategóriás, ez ugye csak vicc??? A Berettáról olvasd el az előző hozzászolásom. Emlékeim szerint a Wolt és Viessmann az felső kategóriás, utána jön a Buderus majd a többi. Olvass vissza néhány oldalt ez a felsorolás már többször előjött.
"vaillantot meg Romániában"
Érdekes nekem a BNV-n azt mondták, hogy olaszországban, méghozzá ugyan abban a gyárban mint a Ferrollit. Csak hát nem mindegy, hogy milyen nyersanyagot használnak fel, meg, hogy a legyártott 1000 készülékből 1-et, vagy 100-at ellenőriznek le (minőségbiztosítás) és ez alapján döntik el, hogy szállítható a készülék, vagy mehet a zúzdába:-)
"A Beretta rendelkezik egyedül egy mini HMV tárolóval a gyors melegvízhez (2.6l)"
Ez így ebben a formában nem igaz. Ha csak a felsorolt 3 készüléket nézed, akkor igen, de ha az összes nálunk forgalmazott készüléket, akkor Saunier Duval: Isofast és Isofast H-mod (megpróbálom linkelni) szintén rendelkezik mini tárolóval (4l). Árban hasonló, ráadásul a H-mod igen széles modulációs tartománnyal dolgozik. A Berettát inkább nem minősítem. Nekem egy Mynut 24 kw van, kb.: 65-70 C előremenővel üzemelt (hőmérő nincs benne, ezért egy csőhöz rögzített külső hőmérővel mértem) és 4 év alatt kilyukadt a primer hőcserélője és a kiegyenlítő tartálya, ráadásul a szivattyúnak is elég beteg hangja van.
Lehet hülyeség amit kérdezek, de azért megkérdezem.
Szereltettem egy kombi cirkót (38nm lakás, 12kW-os Junkers), csak fűtésre. A melegvíz ellátásra már régebb óta volt benn egy viszonylag új (másfél éves) villanybojler, azt nem akartam leszereltetni. A kérdés az, hogy plusz két cső és esetleg szelep bekötésével megoldható-e, hogy a villanybojler bemenő hidegvíz vezetékébe bekössék a cirkó jelenleg nem használt melegvizes ágát? Arra gondoltam, hogy megmarad a villanybojler, továbbra is tud fűteni villannyal, ha nincs gáz, vagy valami elromlik. De alapvetően mint egy melegvíztároló működne és a bojler és a hidegvíz helyett a cirkó által előmelegített vizet kapna.
Az alábbiakban leírt kazán hibán nagyon sok szakember "elvérzett". Utolsó reményem ez a fórum. Egy Demrad Solaris kombi turbós fali kazánom van. A hibajelenség a következő: ha a melegvíz csapot megnyitom, a kazán bekapcsol, az égőfej begyullad, elindul a felfüttési folyamat, majd egy pillanatra megáll az égés, de a szivattyú megy tovább. Ezzel egyidőben a kijelzó panelról eltünnek a LED-ek. A következő pillanatban visszajönnek a LED-ek és az égő is begyullad, teljesen kiszámíthatatlanul működik. A kazán elektomosan jól van bekötve, a belső alkatrészeket az áramláskapcsoló és a fő gázszelep kivételével kicseréltem még a panelt is. Kérem segítségeteket!!!
Szeptember 1-től változtak a szabályok. nagy szigorítás van.
Eredetileg két szellőző kellett volna a falba, egy felűre egy alúlra. Végül maradtunk annyiban, hogy egy lesz a falban egy, és kell egy nyílást vágni a konyha ajtóra.
Én például azt sem tudtam, hogy nem lehet se 45 fokban, se ívben vinni a telken belül a föld alatt a csövet, csak mindig 90 fokban. Most mehetek cikk-cakkba. :-)
A födém áttörés legyen a legkevesebb. Az nem kerül pénzbe. Így viszont nem kell az építési engedélyre kiadni azt az 50-60 ezret, plusz a sok utánjárás, meg a sok ídő.
Hello!
Padlástéri szobába konvektort tennék úgy, hogy a parapet a lakórészen kívüli padlástérbe vezetne. A padlástérnek minimális szellőzése van jelenleg. Mit gondoltok, jó ez így, vagy életveszély?
üdv
pm
Tegnap beszéltem a tervezővel. Találtunk egy még olcsóbb, és egyszerűbb megoldást. Turbós, de nem visszintes, hanem függőleges kivezetésű kazánt fogunk venni. Így nem kell építési engedély, és kémény bélelés sem.
Viszont a konyhába be kell tenni két szellőzőt a tűzhely miatt. :-(
Ja, és réz csővel fog menni a gáz vezeték. Ez mennyivel drágább, mint ha vas csővel vinnék?