Miután mindenféle rendszámmal foglalkozó topic-kal találkoztam, de olyannal nem ami az 1990 előtt kiadott rendszámokkal, azok történetével foglalkozik, vettem a bátorságot, egy ilyent nyitni.
Arra kérem az ide írókat, az általuk feltett rendszámokkal kapcsolatban a lehető legtöbb információt, képet, évjáratot tegyék fel.
A 43-543 valóban egy Harley-Davidson motorkerékpár volt, 1930-ban Reinfeld Pál, Lipót krt. 13. volt a tulajdonosa. 1934-ben és 1937-ben ez a név nem szerepel a listákban.
A rendszám még az 1933 előtti eredeti rendszám. A motorkerékpárt 1927 végén, vagy inkább 1928 elején helyezhették forgalomba.
Barátom nagyapjáról most került elő ez a fotó.A papa 1910es születésű szóval szerintem 1940körüli lehet a kép.A motor szerintem egy 1928as JD Harley Davidson, de nem biztos.A régi BP 43-543 rendszám alapján esetleg kideríthető valami?
Még a 80-s évek végefelé, engöm is be akartak léptetni a pártba és a munkásőrségbe is. Nem sikerült nekik, de bosszúból a sors iróniája folytán, én vittem be a Szegedi központjukba a leadott fegyvereiket. Elég fura történet volt ...
Kárpótlásul azért én is profitáltam a mögszűnésük folytán, közel egy évtized múlva, hozzájutottam egy az általuk parancsnoki kocsinak használt LUAZ hoz. Sajnos, a kamu rendszámát már nem sikerült kideríteni.
" Valamelyik árvíz idején olvastam az újságban, hogy a védekezésben dolgozó gépkocsivezetők közül néhányat - az egyébként is szokásos mértékű - üzemanyag-lopáson érték. Gyorsított eljárásban letöltendő szabadságvesztésre ítélték őket. "
Én biztosan más munkásőrökre emlékszem. 1981-ben kezdtem el dolgozni gépbeállítóként egy szövödében. Heten voltunk,azaz csak hatan mert a hetedikről csak annyit tudtam hogy a naptár minden lapján csak egy nyilat láttam hogy Sanyi a héten M.Ő. Fél év után találkoztam vele először,bár becsületére legyen mondva addig nem is lopták el a pártházat Tatán.Azt őrizte. :(
Nem véletlenül volt használatban akkoriban a minősített lopás fogalma. (Lehet, hogy ma is létezik?) Szóval, a baleset szenvedett személy kárára, vagy az elemi csapások idején elkövetett lopásokat, de ide értették a vasúti kocsik fosztogatását is, kiemelt büntetési tétellel fenyegették. (Valószínűleg hiányos a felsorolásom, de csak ezekre emlékszem.)
Valamelyik árvíz idején olvastam az újságban, hogy a védekezésben dolgozó gépkocsivezetők közül néhányat - az egyébként is szokásos mértékű - üzemanyag-lopáson érték. Gyorsított eljárásban letöltendő szabadságvesztésre ítélték őket. ("Példát statuáltak, mert a statuálás volt a lényeg", mondta Pelikán et. nagylánya))
Szerintem a bűnözésre hajlamos embereknek nincsennek erkölcsi gátlásaik. Ők az ilyen helyzetben csak a kisebb kockázattal járó lehetőséget látják. Tehát nagyon is helyénvaló ilyenkor a hatóságok ébersége.
Úgy hogy mikor jött a fuvarozók sárga rendszámmal ellátása akkor a pótkocsikra is ki kellett váltani. pl. megyénkben volt FXD,FZK...kiosztva. Ezeket csak pótkocsira adták ki. A tgk-ák ugyanekkor az FRL,FRK,FRN,FRM rendsámokat kapták nálunk.
Ha jobban megfigyeled, a sárga pótkocsi rendszámok ilyen formátumúak: FX*,FY*,FZ*. Tehát nem trehányság, ez a hivatalos tartománya. Amikor sárga színű X,W kezdetű táblát látsz, azt nevezik sárgítottnak. Eredetileg fehéren kapták, és legyártották nekik a kombinációt sárga alapon, mert mondjuk nem volt készleten az okmányirodában a sárga pótkocsiknak szánt tartományból.
Mivel a jelenlegi számrendszerben, (ahogy itt is írva van) a pótkocsikra fix rendszámtartomány (X, W) van fenntartva, hogy kerülhetett, sárga, tgk rendszám ("F" kezdőbetűvel) pl.: cementszállító félpótkocsira?
Mert ott, nem az ésszerűség volt a legfőbb szempont.
De valóban ahogy a kolléga említi, védték is a gátakat a civil lakosságtól. Nálunk az utca végén van most is a Maros töltése, sok volt a nézelődő kíváncsiskodó, egészen a kitelepítésig. Hajszál választott el bennönket attól, hogy a fél Makót elmossa, rombadöntse a víz.
Félelmetös volt az a víztömeg és hihetelen energia, ami akkor a gátaknak feszült. Én akkor voltam első osztályos, neköm fej magasságig értek akkor a homokzsákokból építött magasítások a gát tetején. Tovább már nem tudták emelni, mert nem tudtak közleködni sem rajta. Mesélték neköm is, akik be voltak osztva a védelömhöz, olyan volt mint egy szellemváros. A mi házunk tetejének a gerincmagasságáig ért a víz a gáton túl és szinte mozgatta a töltést is a víz hullámzása. Akkor már csak a figyelők maradtak ott, mind életveszélyben ...
Persze, a variopress kocsik univerzálisak, mert még a 2,5 m3-es konténert is tudják/tudnák üríteni. Gyárilag ehhez is lehet 120 l-es, meg 240 l-es tartályemelőt kapni, csak gondolom erre a szolgáltató nem költött, mert akkor sem nagykonténerre, sem kézi betöltésre nem tudná használni.
A film Mocsár Gábor kisregénye alapján készült. Neki több írása szőrmentén ábrázolja a szocializmus építésének egyes visszásságait, főleg a mezőgazdaság területén. A Ki vágta fejbe Hudák elvtársat című az erőszakos téeszesítést paródizálja, A Piros tövű nád című a tsz-vezetők kapitalisztikus elhajlásait ostorozza. Jelen mű szemlélteti valamelyik Parkinson-törvényt. Vagyis, hogy a hivatal önmagát szaporítja, teljesen függetlenül a tényleges feladatától. Sőt, akkor is tovább szaporodna, ha történetesen teljesen megszűnne a feladata.
Az én lakhelyemen(Gyál) is kézzel borítják a hátsó traktusba a kukákat egy darabig, aztán ha jó sok anyag összegyűlt a gép magába húzza a szemetet és kiürül a hátulja. Lehet megint borogatni amíg a kocsi meg nem telik. Gyerekkoromban MTZ traktor 2 pótkocsival és 4 emberrel(+ a traktoros) csinálta a melót. Ketten a földről feldobták a tárolóedényt ha volt(zsákot ha nem volt tárolóedény) a pótkocsin álló társaiknak akik kiürítették.
Szolnokon az árvíz védelemnél a helyi Munkásőr Zászlóalj. Lenne egy kérdésem. Az árvíz védelemhez miért géppisztollyal mentek ki és nem lapáttal? A bohóckodás netovábbja a Warszava 223 magángépkocsi.
Aranyos szálhámostörténet. Némi rendszerkritika is belefért. Amikor elalszik a volgában és azt álmodja, hogy az olasz tengerparton motorcsónakázik, az zseniális.
Hol történik ilyesmi? Nálunk (Bp. XIV.) mind a három hulladékfajta edényeit gépi emelős kocsik viszik. A korábbi 110 l edényhez képest a különbség, hogy a 120 l-es edényeket nyitott tetővel akasszák fel az emelőre. Nem is tudom, hogy egy 120 l-es edényt hogyan lehetne egyszerűen megfogni a kézi ürítéshez, mert oldalsó fül ezeken már nincs.
Lehet furcsa kérdés,de régen miért beépített berendezés emelte fel a kukát,és ürítette,manapság pedig miért kézzel emelgetik a dögnehéz kukákat a szakik??
Több az ürítés most és nincs idő szöszmötölni az emelővel?De mintha a modern gépeken nem is lenne...
A legnagyobb tisztelettel, de nem. Az a CK volt, jócskán a rendszámcserén túlnyúlóan 2017-ig.
A CC 1982-től a külföldi tulajdonú (magánszemély, cég, vegyesvállalat) gépkocsik rendszáma volt '90-ig. A nyolcvanas évek végének nagy szélhámoskodásainak egyike volt CC-s autót szerezni mindenféle himi-humi vegyesvállalat címére.
Nemrég skodáztunk, a kép tanúsága szerint a Főtaxi is kipróbálta őket, de ott sem terjedtek el. A csomagtartó mérete nem igazán támogatja a taxizást, sokat elárul erről, hogy eleve tetőráccsal látták el a próbadarabot.
A nagykövetségek nem diplomata státuszú autói hordták ezt, kereskedelmi képviselet, ilyesmi. Pirosak azok a karakterek, csak rossz a kép színegyensúlya.
Nekünk Fegyveres Erők napján volt ehhez hasonló vetélkedő általánosban, csak ott biciklivel, szlalom, pohár víz átvitele egyik asztalról a másikra, libikóka. Bár akkor már hivatalosan lehet hogy nem Fegyveres Erők napjának hívták, bőven a 90-es évek második felében volt, de mindenki így nevezte még. Volt még légpuskalövészet a lövészegyesület segítségével, meg fára mászás kötéllel, két fa között kifeszített kötélen mászás, főzés kondérban. :) :) :)
"Még a nagymotor vizsgán sem kellett akrobatának lenni, legalábbis emlékeim szerint 81-ben, a Népligetben, a rutinvizsgán az volt a legfogósabb feladat, hogy a fékezést még egy feltartott karral kellett jelezni."
Valóban, hisz ott a pohár víz amit az egyik asztalról kellett lötykölés nélkül átvinni a másikra. Ilyen és a többi akadály nem volt vizsgán. Az Én időmben még csak motorra vizsgáztunk, Köbcenti, lóerő súly nem volt szempont. mindezt Simsonnal.
Az első IFA W 50-esek az AKÖV állományában. Köszönet Kovács Tibornak a válaszért!!
--------------------------------
1966 október 26-án érkezett egy darab a szegedi 10 sz. AKÖV állományába,az YC-08-46 rendszámmal. Aztán a következő adag szintén a szegedi AKÖV-é lett,amit a Komlósfecskés által feltett újságcikkben is láthattunk. Itt viszont már nagyvonalú volt az újságíró a laza jött vagy ötven darabos számmal. Mert nem jött annyi,csak 35. A rendszámaik a következők voltak: YC-11-45 -YC-11-79-ig.
Szép találat! Az 1966-os AM csak a tavaszi BNV-én mutatja a gyártmány,viszont a 67-es januári már több száz darabos tételről ír ami nálunk már forgalomba került. Fotó nem készült.
A kismotor vizsgát a rajtszámok miatt szerintem kizárhatjuk :-), meg akkoriban csak egy KRESZ vizsga kellett a segédmotoros kerékpár jogsihoz, ami egy sajtfecni volt.
Még a nagymotor vizsgán sem kellett akrobatának lenni, legalábbis emlékeim szerint 81-ben, a Népligetben, a rutinvizsgán az volt a legfogósabb feladat, hogy a fékezést még egy feltartott karral kellett jelezni.
Én valami majálisra, vagy MHSZ kapcsolatépítő :-D napra tippelnék.
1966 decemberében Szegeden. (Csongrád Megyei Hírlap). A rendszámok sajnos nem kivehetőek. A Délmagyarország cikkéből úgy tűnik, igencsak az elsők között voltak: "ÖtvenújIFAW50LtípusútehergépkocsiérkezettanapokbanSzegedre, a10.számúAutóközlekedésiVállalathoz. AzNDK-gártmányú,5tonnás,110lóerősIFA-típusbólmindezideigcsaka márkorábbanSzegedreérkezettelőhírnök"futottahazaiországutakon.Afél százújtehergépkocsiannakahosszabbtávútipizálásifolyamatnakazelsőoszlopa,amelynekkeretébena10-esAKÖV ZIL-kocsiállományátazIFA-típussalfogjákfelcserélni."
SB 00-11,az általam ismert legrégebbi rendszámu Ifa.Én kék fülkével,szürke platóval-rövidplató-láttam.. viszont a helyi Volánnál volt pár szürke fülkés hosszúplatós is fekete YC-rendszámmal..számokra már nem emlékszem.
1966-ban kezdték gyártani,1967-ben érkezett hozzánk is. Nálam ez a legkorábbi AKÖV állományába tartozó kép. Valahol ezen a rendszám környéken jöhettek a TEFU-hoz. YC-26-12,a fehérvári 14-es állományában dolgozott.
Ez egy nagyon jó kérdés. Talán van olyan valaki, aki ezt még meg tudja válaszolni.
Így nem biztos, hogy az első magyarországi, de a legkorábbiak nálam a 10-es számú Volán Vállalat IFA W50 teherautói az 1966-os évből, melyek az YC-s sorozat eleje, fekete alapú rendszámon kerültek forgalomba.
Arról nincs információm, hogy ezek meddig üzemelhettek. Vajon ugyanolyan sűrűn cserélték, mint a buszokat kb. 5-7 évente?
Az teljesen jó lehet,mert az SJ-90-84 amit az Adonyi Március 21 Tsz-től béreltem az 1982-es évjáratú volt. Mellesleg egy batyu faxot nem ért. Minden délután megvolt a programom. Alábújás,javítás hogy másnap reggel 4:30-kor induljon a személyszállító járgány... És persze haza is jöjjön velük-velem.
A Fortepanon is van kép róluk, én is csodálkoztam rajtuk. Úgy vélem, csak tettek velük egy kísérletet, talán mert olcsóbbak voltak a Polskinál, de nem válhattak be, mert utcán én sem emlékszem később rájuk, a Volán is átállt a néhány Volga M24 mellett a Zsigulikra.
Alkalmazott gépkocsivezetőként az első baleset után érkezem a garázsba. A plató hátfala van beszakítva. Kérdezgetik tőlem, hogy minek tolattál neki? Én meg szégyenkezve mondom, hogy hátulról belerohant egy lovaskocsi.
Egyik éjszaka, úgy 2-3 óra táján, a városban összeütközött két BKV-s szolgálati járat. Ekkor jegyezte meg valaki, hogy talán ők ketten mozoghattak az egész kerületben.
Valahol olvastam (de most nem találom), hogy az USA (egyik államában) az első két autó sikeresen összeütközött, pedig egymástól többszáz km-re "regisztrálták" őket. Tehát kb. 1/2-1 Magyarországnyi területen közlekedik két autó... és karamboloznak. :)
A szegény csempészt nagy balszerencse érte. Sok ezer más járművel is ütközhetett volna. Gyerekkoromban hallottam egy politikai elítélést szenvedett rokontól az alábbiakat, amit a köztörvényesektől hallott. Szerintük a rendőrség nyomozásainak eredménye a három v-től függ. (véletlen, verés és vamzer) Ez nyilvánvalóan csúnya leegyszerűsítése a dolognak, de azért ebben az esetben is szerepet játszott legalább az egyik v.
A rendőrségről ellopott forgalmi engedélyekkel kapcsolatban nem nyilvánítok véleményt.
Az utolsó mondatodhoz:
Szerencsére nem kényszerültem arra, (egyébként meg nem érdekel túlzottan ez a dolog) hogy pontosan tájékozódjam a szabadságkorlátozás különböző fajtáitól. De annyit tudok, hogy más dolog az, hogy a helyszínről bevisznek valakit a rendőrségre, más az, hogy ott tartják korlátozott ideig, és megint más az, ha hetekre, hónapokra nyújtanak neki kéretlenül panziót. Ennek megfelelően más és más szintű valaki dönthet a vendéglátásról és mások a jogszerű ellenkezési lehetőségek is.
-------------
Az MTI-FOTO-807376 képhez annyit, hogy ugyanilyen Moszkvics kombikkal jártak az inszeminátorok (nyakkendős bikák) is. Nem a műveltséget terjeszteni, hanem a marhaállományt szaporítani.
A háttérben álló Csepel rádióskocsi is figyelmet érdemel.
Bocsi, 00-01 és 99-99 között... Már nem áll rá a kezem, csak a 3 számosra
(Nálunk egyébként az első / és egyben esküvői autónk számaival megegyezik a jelenlegi kb.23-25 évvel későbbi autónk 3 számjegye. Ugyanezek a számjegyek szerepelnek a TAJ számom végén is... De tovább is van a sztori :))
1:9999-hez, szorozva az addig kiadott összes betűvariáció számával. Vagyis, ha mondjuk 60 féle rendszám (betűpáros) ment addig le, akkor 60:9999-hez, vagyis 20:3333. Tehát nem is olyan kicsi az esély (kb. minden 170. autónál azonos lesz... elvileg.) Most azzal nem számoltam, hogy minden betűvariáció végigment 001-999 között és mindegyik azonos val.séggel közlekedik az utakon (pedig nyilván nem, mert pl. az öregebbek már bontóban vannak.) A 60 variáció pedig tipp volt.
Tapasztalatom szerint a személygépkocsiknál sok helyen nem erőltették az átrendszámozást. Rengeteg öreg taliga kapott D-E-F kezdetű rendszámot, azaz csak '93-'95 körül cseréltek táblát.
Szamos Étterem Fehérgyarmaton 1992-ben. És még érdekes módon ott áll egy régi rendszámos Trabant 601-es. Gondolom az utolsó pillanatban a rendszám váltás előtt kapott egy új műszaki vizsgát.
Hirtelen gondolat, de készülhetne hasonló könyv, ami a biciklitől a vonatig mindenféle közlekedési eszközöket ábrázoló, 2021-ig feltöltött Fortepan képekből állna. :)
1. Ha közelebb került az ember az előtte járóhoz, akkor minden megállóban kevesebb utas várta, ha lemaradt, akkor több. Értelemszerűen a lemaradás egy önmagát gyorsító folyamat. Hiszen az egyre több utassal a megállókban egyre tovább tart az utascsere.
2.A végállomási tartózkodási idők a menetrendben botrányosan rövidek voltak. Szerintem sok esetben nem feleltek meg a munka törvénykönyvében előirt óránkénti munkaközi szünet mértékének sem. Ezért mindenki igyekezett ezt azzal növelni, hogy az előtte járó után a lehető leghamarabb beérjen, mert akkor legalább egy indítási időköznyi ideje volt a végállomáson.
A mellékes oknak azt vélem, hogy ha menetrendnél végig a vonalon egy kicsivel előrébb volt az ember, akkor egy váratlan akadály miatt sem csúszott késésbe. Ezt főleg a 15-ösön éreztem szükségesnek, hiszen ott bárhol, bármikor kialakulhatott egy kis kényszerű várakozás. Pl. egyetlen teherautó parkolási manővere miatt. Mivel szinte sehol sem lehetett az ilyent kikerülni, hanem ki kellett várni.
*** = nem egyformán 40.000-40.000 zsiguli jött évente.
Más-más db számok voltak.
Csak példának írtam a számot.
A '80-as évekre a személygépkocsi éhség megnőtt.
Amúgy sok mindenben, elsősorban olaj és földgáz szállításokban is kijózanító volt Koszigin talán 1979-es beszéde a Gellért Szállóban.
Ez egy KGST tanácskozás volt, ami akkor meglepően nyílt hangneműre sikeredett.
Nem véletlen.
A TASSZ soha nem írta ha a béketáboron belül érdek ellentét feszült.
Pedig ilyen sok volt.
Ekkor megírta.
A gépjármű kereskedelemben akkor részvevő felső vezetkőnek torkán akadt az ásványvíz amikor Koszigin nem csak a belső tanácskozáson hanem azt követő sajtótájékoztatón is rossz példaként emlegette, hogy
.....".....1972-ben 13 Zsigulit adtunk egy Ikarus-250-es buszért ma 21 zsigulit adunk érte.
Ez így nem növekedhet tovább......."
Mivel ez egy nemzetközi sajtó tájékoztató volt, a fél világ megírta.
Mielőtt elszállnánk magunktól, nem ettől híresült el ez a sajtó tájékoztató.
Ez csak mellékszál volt.
Itt jelentette be a szovjet miniszterelnök, a béketábor miniszterelnökeinek és a világnak, hogy :
1./ Vége az olcsó olajnak. A SzU nem fogja ezentúl a világpiaci ár 10-20%-ért adni az olajat a béketábornak.
Nem kérnek majd világpiaci árat a KGST országoktól de a világpiaci ár 50%-nál többet kívánnak kérni az olajért.
2./ Készüljenek fel az érintett országok (mi is) hogy több gáz fog érkezni és kevesebb olaj.
Érthető, hogy a nemzetközi sajtó képviselőit az olajár kontra gáz ár bejelentés sokkolta és arról cikkeztek, nem a mi mennyiért kapjuk a Zsigulit témáról.
Az újdonság kettős volt.
1./ Az, hogy kiderült amit addig is tudott mindenki, hogy a KGST-ben viták is vannak.
Jellemző, hogy az 1975-ös listában szerepeltettek - a választék bővítése céljából - 5 olyan típust is, amelyekre még szállítási határidőt sem tudtak mondani.
Határozottan emlékszem, hogy a nyolcvanas évek elején cikkezett az autó-motor a csökkenő lada szállításokról. Persze lehet, hogy a szerződés is ilyen volt, azt nem tudom. De az biztos, hogy a hetvenes években nem volt 5-6 éves várakozás a ladákra ami később általános lett.
A Főtaxi biztosan nem kaphatott elég Ladát, ezért egy kísérlet volt a Dacia, de végül értelmezhető számban nem rendszeresítették, viszont a Volán Taxi a Polski után csak ezeket vásárolta. Nekem is volt innen leadott 1310-esem, az Öv utcában vettem.
A szívem csücske a Lada, de el kell ismernem, a Dacia kényelmesebb, csendesebb, fürgébb és takarékosabb volt, csak a minősége és a megbízhatósága volt csapnivaló.
Akkor biztosan így volt. A családban két Dacia volt,a nagybátyám vett egy leadott Főtaxi-s 1310-est,de csak bizniszre, később a nővéremék vettek '90-ben egy 1310 TX-et újonnan, az műszakilag meglepően jó volt,csak amikor lemostuk,akkor olyan bordó víz folyt le róla,mint az autó,még a szivacsot is megfogta.Két-három hónapos korában már úgy nézett ki,mintha vizes papírral be lenne csiszolva. Be kellett vinni a KERMI-hez,de utána garanciában újrafényezték.
Ez már a nyolcvanas évek eleje-közepe, az autók 21013-asok. (A rendőrök mindig az alapmodelleket vették nagy számban 2101, 2102, majd 21013 és 2104, utána jöttel a Golf II-k) Ebben az időben a kék alapszínű kocsik már ritkábbak voltak, egyszerű takarékosságból. Emiatt kezdték el a fehér alapszínű kocsikat használni, mert arra elég volt csak a csíkot felfesteni. Amúgy a képen látható kocsi gyári kék, amire ráhúzták a fehér csíkot. (Lehetett itt még az okok közt, hogy a gyári kék színek folyamatosan változtak, míg a fehér nem; a telibefényezés meg már akkor sem volt olcsó.)
Úgy emlékszem, a BKV-nál is előfordult a 70-es években, hogy újabb évjáratú 620-as sárvédőjét régi laposra cserélték. A rendszámban nem vagyok biztos, de mintha 95-12 lett volna.
Én is csodálkoztam akkor, hogy újabb évjáratún is megjelenhetett a régi sárhányó. Ugyanis ellenkező irányban ez gyakoribb volt: a régi kocsikon főjavításkor nagy számban cserélték a lapos sárhányót félkörívesre.
A kör alakú narancssárga indexlámpa 66-tól jent meg, de a 620-asokon nagyobb számban csak az 1970 körüli évektől terjedt el.
Olyan buta voltam, hogy nem néztem meg a két képen a rendszámokat, így fel sem tűnt, amikor az egyébként kitűnő Vitányi-féle oldalt ajánlottam, hogy ugyanaz a kocsi van mindkét fotón. De túl nagy csoda szerintem sincs a dolog mögött. Ez a kocsi 1963-as (14. sz. AKÖV), amikor már az ívelt sárvédőket alkalmazták. 1966-ban az első 40 kocsi között csuklósították és akkor novemberben került Szegedre. Azt nem gondolnám, hogy a Béke téren, a csuklósításkor kapott más-más sárvédőt a két oldalán. Mivel ez a csuklós a program elején készült, szerintem még kifejezetten nagy figyelmet fordítottak az elkészülő csuklósok esztétikájára. Én inkább arra hajlok, hogy egy későbbi sérülése utáni szegedi javításkor ilyen volt kéznél, így ezt rakták fel. A csepp alakú indexet is inkább már itt nálunk pl. egységesítési céllal kaphatta. A tükrökkel szerintem ugyancsak ez utóbbi lehet a helyzet.
A lapos felsőrészű sárvédőket követte a teljesen köríves. A cseppformájú helyzetjelzőket követte az egyszerűbb. A szegedi képen látható irányjelzők is a később jelentek meg. Hasonlóképp a szegedin látható külső tükrök is az Ik 556/180-asok idejében jöttek divatba.
A budapesti képen íves a B tengely sárvédője, a szegedin pedig lapos felsőrészű. (Itt lehet magyarárat az, hogy a bal és jobb oldaliak már a csuklósításkor is különbözőek lettek volna.)
A helyzetjelző és az irányjelző lámpatestek, valamint a tükrök a budapesti kép korábbiságára utal. Ám a B tengely jobboldali sárvédője keltett bb.57 olvtársban kétséget eziránt.
Talán az lehet a magyarázat, hogy már a csuklósításkor került a B tegely két oldalára különböző sárvédő. Vagy a használat során megsérült a jobboldali és egy kéznél levő régebbi formájúval pótolták?
A nagyon-nagyon menők húzódoztak, inkább nem mennének, meg messzi van, mi van ha nem érnek vissza karácsonyra, stb.
Végül két főt kijelöltek.
Duzzogva de készülődtek.
Indulás előtt (talán 10-én ???) az egyik beteget jelentett a másik meg elkezdett látványosan sántítani.
A főnökök P.Kamillió vette a lapot és nagyon begurult.
Éppen dühöngött mikor valahogy eszébe jutott, a rólunk (Papp I Pistivel) megjelent, dícsérő újság cikk.
Megkérdezte kisfőnökünket (belföldi távolsági csoportvezetőt) elengedne e kettőnket ?
Ő elengedett.
Kivettek bennünket a Mezőhegyesi fordából.
Express csináltattak nekünk (48 óra alatt ) nyugati szolgálati útlevél betétlapot az akkor még piros szocialista útlevelünkbe mert kék útlevelünk még nem volt.
És elvittük az ifjú focistákat Örebróba.
Gond nélkül elzörögtünk az Ikarussal.
Mikor vissza értünk az Andorban állt a bál.
Kiderült, hogy mikor elindultunk kitört idehaza a bálhé.
A sok-sok kemény vállapos nemzetközis pampogott/duzzogott, hogy bezzeg Ő is elvitte volna a fuvart.
De Kamillió előtt mind állt mint a kisegér.
Végül Kamilló megunta és összehívott egy röpgyűlést. Ott kihirdette nekik, hogy nem hagyja magát zsarolni.
Akár 10 éves akár 20 éves nyugati szolgálati útlevele van valakinek, nem tűri a garázson belüli kiskirályoskodást és bárkit hajlandó nullkilométeresekkel ki- és leváltani ha nem állnak be a sorba.
Mikor hazaértünk, (bőven karácsony előtt) nem voltunk népszerűek a garázsban dolgozó buszvezetők úgy 20%-nál.
Ezek a nyugati szolgálati útlevelesek nem győzték hangsúlyozni hogy ők évente 70-150 alkalommal lépik át nyugat felé a határt.
Persze.
Átment Hegyeshalomnál évente 100-szor Bécsig.
De ha jött egy keményebb fuvar, akkor már húzták a szájuk szélét.
Amikor a kis focistáknak odakint letelt a két hét edzőtábor, valamikor szilveszter/körül előtt és egy másik kocsinak vissza kellett menni értük, már csönd volt a garázsban és akire rámutattak, hogy Te mész csak annyit válaszolt : Értettem, megyek.
Időben lehetne. De az kék fülkés szürke platós drapp színű ponyvás lenne. Az ajtaján a KOMÉP TATABÁNYA felirattal. Mondjuk az érdekes hogy a cégnél sokan ilyen 20-40 Km-es körben szerettek csak mozogni. Tófejre kellett menni csempéért,én mentem le mert senki nem akarta vállalni. Nem dicsekvés csak huszonpárévesen mindent szívesen csinált az ember ha szerette a munkáját.
A hivatásos katonák és - kisebb számban - rendőrök részére épült lakótelepek szerte az országban épültek. Elképzelhető, hogy az én általam hallott gúnynév csupán arra utalhatott, hogy az odaköltözött első lakók az akkori hatalom különös kedveltjei voltak.
Én sem hallottam Zuglóban ilyenről, viszont szerencsére ezt a szabályozást később eltörölhették és így jött létre egy kerülettel odébb egy kisebb panelteleppel a Gumibot tér. :-)
Belső szabályzataik tiltották, hogy egymás mellé költözzenek.
Hozzá nem értő civilek neveztek így el - később - házakat vagy házsorokat, mert nem tudták (honnan is tudták volna ?) arról a belső szabályozásról mely ezt épp tiltotta.
Köszönöm szépen ! Megnézem és körbekérdezem a területet ... Azt hittem , hogy a Róna - Bánki Donát - Nagy Lajos - Kerepesi út területén van .
Még csak a Nagytarcsai ávós lakásokról tudtam .
A Fogarasi - Nagy Lajos - Tihamér - Kaffka Margit területen meg vitézi telkek voltak . 1-2 ingatlannál még látható az eredeti "Vitézi telek" márványtábla .
Elnézést , hogy elkanyarodtam a fórum fő témájától !
Pontosan nem tudom. Csak hallottam ezt az elnevezést. Az Erzsébet királyné útja, Laky Adolf utca, Dorozsmai utca, Uzsoki utca környéki házakat gyanítom annak.
Bajsz Gábor listája szerint GA 69- kezdetű rendszámúakból a 90, 93 és 94 került Szegedre. A Szabolcs utcai képen a GA 69-9x biztosan olvasható. Az utolsó számjegy nem hiszem, hogy 3, vagy 4 lenne.
Kérdezem, hogy ezek a csuklósok kaptak-e újabb főjavítást? Gyanítom, hogy igen. Vagy netán a rendszámokkal történt valami suskuss?
A budapesti Béke téren történt a főjavítás és csuklóssá alakítás. Szerintem Szegedre való elvitele előtt keveredhetett a Szabolcs utcába. Kevésbé tartom valószínűnek, hogy Szegedről elvitték volna újra Budapestre valamiért.
Egészen biztosan igazad van. Az akkoriban, közel egyidőben épült házak követték az akkori divatot. Én sztalinbarokk néven ismertem ezt a stílust. Ékes példái a székesfehérvári és a sztálinvárosi vasútállomás, vagy a zuglói ávós lakótelep, de Dunaújváros akkoriban épült részei, Várpalota/Pétfürdő, stb.
Ezzel a régi (kicsit giccses) képeslappal kívánok áldott karácsonyt kedves Mindenkinek!
" Akkor egy kicsit helyezzük el a képet térben és időben. Szegeden vagyunk a Kiss Ernő u-ban. A buszok orra a Tisza Lajos krt. felé néz, a MÁVAUT-csuklós "feje fölött" a Városháza, mögöttük a Széchenyi tér, balra a MÁV-igazgatóság kertjének kerítése. Ezt a helyet már az "ősidőkben" az SzKV is használta autóbusz végállomásként, ám az 1966. július 1. utáni új, Mars tér központú hálózaton elveszítette végállomás szerepét. A képen egy 42-es jelzésű buszt látunk. Az 1971. november 7-től bevezetett átlapolt hálózaton a 4-es decentrum a Széchenyi tér volt, onnan indultak a 40, 41 és 42-es jelzésű buszok. A végállomást a Széchenyi tér rendezése miatt 1973. május 13-tól helyezték a képen látható helyre, a Kiss Ernő és a Feketesas (akkor Bakcsy-Zsilinszky) u-ba. Hogy a kép ennél a dátumnál későbbi, azt a faros mögött kivehető IK 260-as mutatja, amely típus Szeged helyi forgalmában 1974. január 14-től vett részt. A képen látható GA 69-90 frsz-ú csuklóst 1976. decemberében selejtezték. Így tehát a fotót az 1974., 1975. vagy 1976. évben készítették."
Nem fogsz találni betűkészletet mert ezek egyedileg szerkesztett betűk, számok. Hasonlóan egyediek, mint a jelzőtáblák betűi. Ahhoz, hogy tudj teljesen valósághű betűt készíteni, kellene egy olyan brossúra mint ez, csak éppen a rendszámokhoz. Ezeket érthető okokból nem hozzák nyilvánosságra.
Többször szóba került már ez a téma, de eddig senki nem tudott az általános méreteken kívül adatokat mutatni a betűkészletekről.
Én sok fotó alapján saját magamnak rajzoltam meg az összes karaktert fekete kartonra, majd kivágva és fehér alapra téve beszkenneltem őket és innentől már képszerkesztő alkalmazásban gyerekjáték bármilyen kombináció elkészítése.
Ha érdekel a végeredmény, kattints a nickemre és az adatlapomon nézz bele a Retróautók és egyéb modellsorozatok topicba küldött hsz.-eimbe, van ott több fotó.
Sziasztok, az 1958-1990 között kiadott (két betű - négy számos) rendszámok kiadására vonatkozó rendelet számát kajtatom, vagy pedig az ezeken használt betűkészletet (különböző méretarányú modellekre való rendszámok készítéséhez). Ha bárkinek bármilyen kapcsolódó infója van, előre is nagyon köszönöm.
Az autó egy '59 január előtt készült Skoda 440 , a rendszám viszont '61 novemberi . Ez már legalább a második , ha nem a harmadik rendszáma volt ennek a kocsinak :
A kerékdobvédő műanyag az volt gyáriban is? Ezt nem tudtam. Mérgemben vettem egy négyéves STAR 1142-es teherautót nyócszázért,nyolcvanezer kilométerrel.Az legalább pénzt is hozott haza.
Amikor 1993-94 ben kiadták újra az ezeröcsit mennyire szerettem volna venni egyet. Aztán majdnem dupla ára lett pár hónap alatt. 450 e körül már nem annyira izgatott. Az már túlzás volt érte.
Apám az Aluker Vállalatnál dolgozott Budapesten. Nekik is volt egy ilyen buszuk nyolcvanvalahányban, színben is hasonló. Nem selejtezett, hanem új jármű volt, azért vették mert gyakorlatilag azonnal megkapták, az Ikarus meg szivatta őket visszamondott meg csúszó megrendeléssel/szállítással.
Azért ha belegondoltok régebben nem 20-30 év után selejtezték a buszokat,ettől még lehet VOLÁN selejt. De attól még nagyszerűen használható maradt egy kisebb cég esetén.
A busznak alig van árnyéka, majdnem delelőn volt a nap, a busz hátulja és bal oldala felől sütött. Ha jól megnézed, a gémeskútnak is van árnyéka, meg a vályúnak is, csak kicsi.
Az autóbusz nem látszik leselejtezettnek. Ha viszont a tulajdonosváltás után került volna felújításra, akkor kétlem, hogy ragaszkodtak volna a mávautos színezéshez. Így inkább az utolsó mondatodhoz csatlakozom.
Vájtszeműektől kérdezem, hogy egy képet látunk, vagy a busz máshonnan került a pusztába?
CA 41-08, AWZ P-70 (1965, Szombathely - Bocskai István (Landler Jenő) körút, Fürst Sándor (ma Neumann János) Általános Iskola. A bejárat felett Nagy Géza reliefje (1962))
Egy érdekes fotó az 1970-es árvíz idejéből. A szolnoki Skoda még AKÖV emblémával az ajtaján,a 21 sz AKÖV Csepel dömpere már volán csigával ellátva. Pedig mindkettő YB rendszámos volt.
/Azt hiszem hogy arról már írtam,hogy az 1970-ben Tatára érkezett 10 db TATRA 138 S 3-as pár hónapig csak a TATABÁNYA felirattal az ajtón dolgozott./
A képre írtam. Nálunk a KOMÉP-nél voltak 148-as TATRA S 3-asok. Az elsők 1980-ban érkeztek egyik szürke,másik kék volt. FS-81-37,FS-81-38 volt a rendszámuk.
Nem hagytuk abba, csak kevesebb időnk van rá egyetem, munka, vállalkozás és magánélet mellett, hiába csináljuk négyen. :) Nem lóverseny, amikor kedvünk van akkor töltjük az adatbázist. :D Most az MTVA-s képeket túrjuk át rendszámok után kutatva, mint itt is látni, muszáj valamilyen stock fotót betenni a kép helyére, és a linkkel átvezetni az eredeti képre, mert az MTVA a linkelést megengedi, de a letöltést-feltöltést nem :(
Végül egy érdekesség a találatok közül 1963-ból, ahol az egyik Puch még VÁM rendszámmal látható, illetve a hátul álló M21 Volga, ami ezekben a színekben pont úgy néz ki, mint egy moszkvai rendőrautó. :-D
Egy Magyar Autóklub kártyanaptár Szombathelyen 1990-ből.
A segélyszolgálati Trabant rendszáma AR-40-75. Viszont van a képen még egy érdekesség, a P 126 mint oktatókocsi. A nejem ilyenen tanult kb akkoriban és a jogsimegszerzése után hagytam hagy vezessen,gyakoroljon a saját kocsinkon. Egyszer látom elég nagy sebességgel halad két oszlop közé,mondom állj meg. Miért? Mert nem férünk át. Ez hülyeség mert a kis Fiat itt simán átfért. De a Zsiguli nem fog,mondtam. Nagyon óvatosan írom mert nem 100 % a kispolák rendszáma: GL-67-24
Vannak itt profik akik még azt is megmondják, hogy X napon, délelőtt vagy délután adták ki az utolsó P-vel kezdődő rendszámot egy postás autóra............................:-)))
Kb. 1978 körül (az évszámot nem tudom) a Posta vett 50 vagy 60 db Trabant kombit.
Ilyeneket.
Első hiba = nem zöldek voltak hanem fehérek.
Második hiba = Nem PF xx-xx rendszámúak voltak hanem PA 05-xx rendszámúak.
Ez igen fontos hiba volt mert addig a szüttyős Moszkvics 433-cal járó postás ifjakat nem b@gatta a rendőr, ezzel meg lépten-nyomon megállították őket.
Okkal.
Lásd az itteni 27.787-es hozzászólást.
Az 50-60 db Trabant kombiból kb. 10 db ügyintézői kocsi lett.
De kb. 50 db-t szétosztottak a megye székhelyek között, ahol Moszkvics/Izs kiváltó szüttyős autót kivántak belőlük csinálni.
Nem jött be.
Már az Izs 2715 se tudta azt a minőséget amit elődje a Moszkvics 433 tudott.
A Trabant kombi meg pláne nem.
Egy Trabant kombit nem arra gyártottak, hogy 17-22 éves ifjú fiúk üssék-vágják a város utcáin felvágva lányok és más közlekedők előtt.
Pláne nem sok kezes üzemmódban.
Amig egy Moszkvics 433 kibírt 5-7 évet is szüttyős munkában, addig a Trabant Kombi 2 év alatt selejt lett.
Nem lett a posta meghatározó autója.
Nyom nélkül tűnt el a Posta életéből.
Egy-két olyan bácsi aki már akkor is a Posta Gépjármű üzemeinél dolgozott, talán még emléxik rájuk de a többségnek még emlék foszlányai sincsenek a Postás Trabantokról.
Akkor olyanról ne is beszéljünk, hogy az állam és egyház közötti megállapodás részeként az Állami Egyházügyi Hivatal (Lendvai utca) rendelkezett egy bizonyos számú (talán évi 100-150 db ??) Trabant kombi kiutalás felett.
Ezt kb.95%-ban kimondottan vidéki, gyakorló papok kaphatták meg.
Az ár ugyanaz volt mint a civilek esetében, csak ebből az ÁEH állt kb. 20-30%-t.
Ezeken a Trabant kombikon civil, magán rendszám volt.
Próbálom felidézni az akkori emlékeket, logikus, hogy a keleti blokk diplomatái a saját országuk gyártmányait használták, de ezek nem ugranak be. Egyedül a román követség Daciáira emlékszem DT-vel, a többieknél inkább a Ladákra meg a Volgákra, a németeknél meg talán a piros CK-s (??) Trabantokra, Wartburgokra.
A fekete rendszámos sárga angyalok megvannak, de a postás Trabant is újdonság számomra.
Trabanttal oktattak Budapesten is, apám is egy gömbölyű 600-ason tanult a hetvenes években, de az nem állami volt.
"Pécs, 1970. február 13. Az Autóközlekedési Tanintézet Baranya megyei iskolájának tanuló gépkocsijai (két Skoda 1000 MB és egy Trabant) közlekednek Pécs egyik utcáján. MTI Fotó: Hadas János"
Érdekes hogy Trabanttal is oktattak,erre még az akkori korom miatt sem emlékszem.
A Fekete Körős áradása 1980-ban. Ha jól emlékszem volt több Fortepan fotó is róla a 8-as számú Volán által kirendelt Skodá-val és 21-esen Volánon kívül Békéscsabán is létező KRAZ billenősökkel.
:) Jó a megjegyzésed,de nem hiszed hogy ma is ugyanúgy előfordul az ilyen. Már mindenki erőből vezet.a profik''''' közben még a telefont is nézik,hátha történt valami megváltozhatatlan a világban balra fordulás közben. :( Már nem is tudom milyen vigyorjelet tegyek ki.
Régen baráti társaságban a 471-es útvonalát így írtuk le: Nyíradony - Peking - Debrecen. Hajdúsámsonban annak idején a szokásosnál több kerékpáros volt :o)
Ez szerintem sofőr kérésére mehetett annak idején oda,ha emlékszel rá ez nem volt a nyolcvanas években Nálatok Dunaújvárosban,illetve a központban Székesfehérváron ugyanúgy mint nálunk Tatabányán sem. Csak oldalsó Volán embléma alatt szerepelt az adott megyeszékhely neve.
A felsorolt hármashatárokból kettő is közel van hozzám. Az egyik ~50, a másik ~70 km-re. Az Alföld legmagasabb pontja pedig kb. 30 km-re van tőlem. Ezek alapján aki szeretné, be tudja háromszögelni lakóhelyem.
Tényleg elgondolkodtató, hogy a klf. földrajztanárok szerint melyek a középiskolások számára kötelező földrajzi névanyag elemei. Aztán egy közismereti tv-vetélkedőben a dr XY versenyző mélyen legondolkodik azon, hogy Debrecen a Duna-Tisza közén van-e, vagy a Tiszántúlon.
De erős a gyanúm, hogy sokan élik a világukat úgy (magukat intelligens embernek tartva), hogy a Magyarországgal szomszédos hét országot sem sikerülne felsorolniuk.
És ere a felsorolásra (mivel félhangosan hangzott el) a munkahelyi étkezdéből jött három-négy nevetés és beszólás.
Mivel nőkből vannak tehát egyszerre beszéltek mind a négyen.
A lányom (30 éves) meg - elmondása szerint - állt ott tátott szájjal, értelmes azaz bamba képet vágva, hogy Ő most akkor rosszat mondott ?
Mire az 55+ éves hölgyek felnevettek és elmondták neki, hogy nem mondott rosszat, de a történelem előtti időkben (az 1970-es években) Budapesten felső tagozatos vagy gimnazista diák nem írt úgy földrajz röpdolgozatot a 2x4 év alatt, hogy ne kellett volna megneveznie Magyarország hármas határai közül vagy mindegyiket vagy legalább az egyiket.
- Rajka = Magyar -Osztrák- Csehszlovák (ma már csak szlovák) hármashatár,
- Záhony = Magyar - Csehszlovák - Szovjet (ma már Ukrán) hármas határ,
- Garbolc = Magyar - Szovjet - Román hármashatár,
- Kübekháza = Magyar - Román - Jugoszláv hármashatár,
A négy hölgy egymás szavába vágva mesélte a lányomnak, hogy mivel egyikük se volt földrajz zseni ezért a '70-es években ezt úgy oldották meg hogy a hármas határokat megtanulták mint a verset.
Mai napig tudják.
Erre megszólalt az ebédlőben egy fiatalabb férfi aki kb. 45+ éves lehet.
Ő elmondta, hogy Ő ugyan Szegeden járt középiskolába de tőlük ugyanígy megkövetelték azzal a különbséggel, hogy mivel közben felbomlott Jugoszlávia, nekik nem 5 hármashatárt kellett megtanulniuk hanem hetet.
Közben bejött a kisfőnök.
Meghallgatta a történeteket.
Mindenki megfeledkezett a munkáról és spontán nosztalgia földrajz órát rendeztek a hatóság büféjében, étkezdéjében.
Volt aki azt mondta el, hogy nekik a :
- legkeletibb,
- legdélibb,
- legnyugatibb,
- legészakibb
települést kellett tudniuk.
Másnap meg az ország :
- legmagasabb pontját,
- a legmélyebb pontját,
- az ország közepét
kellett tudniuk.
Persze mentek a sztorik is, hogy akinek súgtak az mit és hogyan értett félre a súgott helynevekből.
Nevetés.
Ennyi.
A mai gyerekek ezt már nem tanulják meg.
Majd nyomogatják a gépüket és az majd megmondja nekik.